218 Dr. F. C. Schübeier. 



de tilfældigvis blive fundne, f. Ex. et Firekløverblad, gives der 

 andre, som kun ere virksomme, naar de stjæles, og herhen hører 

 den almindelige Kaal: For at man hele Aaret igjennem kan have 

 friske og vel nærede Heste, har man saaledes i Schlesien og Bran- 

 denburg den Overtro, at Staldkarlen, Nytaarsnat, maastjæle Kaal. 

 hvormed Hestene fodres. (H. Rehling und I. Bohnhorst. 

 Unzere Planzen etc. 2te Aufl. Gotha. 1889. Pag. 340). 



I Steiermark har man ved Brylluper en eiendomelig Skik, 

 hvor Kaalen spiller en Rolle : Naar Brud og Brudgom ere komne 

 til Kirken, for at vies, stiller det Fruentimmer, i hvis Hus Bryl- 

 lupet -skal feires, sig foran Kirkedøren mod Bruden og befaler 

 hende med en streng Mine at følge med tilbage til Huset, «for at 

 salte Kaalen», og idet hun senere leverer Bruden Saltskeen, 

 siger hun : 



«Jungfrau Braut, 

 Lasz dir eine Lehre geben, 

 Versalz' das Kraut, 

 Aber nicht dem Mann das Leben!» 

 {H. Reh ling und I. Bohnhorst. 1. c. Pag. 339). 



Om «Manden i Maanen» har man i Øst-Preussen følgende 

 Sagn: For lang Tid siden gik en Maud om Naten ud, for at 

 stjæle Kaal. Medens han holdt paa hermed, sagde han halvhøit 

 for sig selv: «her kan da ingen se mig»; men i samme Øieblik 

 kom Maanen frem mellem Sky erne og svarede: «Jeg ser Dig», 

 hvorpaa den løftede Manden med den stjaalne Kaal op til sig, og 

 der kan enhver endnu se harn. (Reh lin g und Bohnhorst. 

 ]. c. Pag. 339). 



II. Pag. 325, 20de Linie fra neden, tilføies : I Lyngen Preste- 

 gjeld (69° 36') i Tromsø Amt blev der 1889 avlet «tidlig stor 

 dansk Blomkaal», som uden Blade veiede IV2 Pund (747 Gr.). 



Den største Blonikaal, som Landphysicus Schie r beck 

 avlede Høsten 1890 i Reykjavik (64° 8'), havde en Diameter af 

 9" (23.5 cm.) og var «aldeles fast og hvid». 



II. Pag. 326, 13de Linie fra neden, tilføies: I den for hele 

 Norge, men fornemlig for de nordlige Egne af Landet, meget 

 ugunstige Sommer 1888 blev der i Lyngen (69° 36') dyrket «hvid 

 Erfurter O verj ordskaalrabi». Den blev saaet i Benk 30te 

 Mai og udplantet 22de Juni : de største veiede i September, 

 uden Blade, l 1 /* Pund (622 Gr.). 



Om Overjordskaalrabi skriver Landphysicus Sch i er beck i 



