Om Merker efter Istiden og om Isskillet 1 ) i den østlige 



Del af Hamar Stift, samt om Indlandsisens 



Bevægelse. 



Af 

 O. E. Schiøtz. 



I Fjeldstrækningerne østenfor Rendalen iagttager man sær- 

 deles hyppig Merker efter de mægtige Ismasser, som en Gang 

 har dækket Landet; Dalene, ja selv de lavere liggende Fjeldmarker 

 er opfyldt med Moræner, og fremmede Blokke ligger strøede rundt 

 om ; poleret Fjeld og indgravede Striber ser man derimod sjeldnere, 

 idet Fjeldgrunden almindelig er for søndersprukken. Under mine 

 hyppige Reiser i disse Egne for at studere Sparagmitfj eldet har 

 jeg leilighedsvis gjort Iagttagelser over hine Merker efter Istiden. 

 Skjønt Iagttagelserne af denne Grund naturligvis maa være mindre 

 fuldstændige, har jeg dog troet, at kunne fremkomme med dem, 

 da de tjener til nærmere at belyse, hvorledes Bevægelsen af Is- 

 masserne har været i denne Del af Landet under Glaciationen, og 

 ligesaa hvorledes Afsmeltningen er foregaaet. 



Med Hensyn til Bergarternes Udbredelse i denne Egn hen- 

 vises til det Kart, der ledsager min Af handling «Sparagmit-Kvarts- 

 Fjeldet i den østlige Del af Hamar Stift», Nyt Mag. f. Naturv. 



*) Isskillet har jeg dannet i Lighed med Vandskillet for at betegne den 

 Strækning paa Indlandsisen, hvorfra Bevægelsen udgik til modsatte 

 Sider. And|r. Hansen («Om seter og strandlinier i store høider over 

 havet», Archiv for Math, og Naturvid. 1886) har Bræskille; men da 

 det er Is, der bevæger sig, antager jeg, at Isskille er mere betegnende. 



16* 



