252 O. E. Schiøtz. 



voksede, medens det mellemliggende Terræn er myrlændt. Moræ- 

 uerne aftegnede sig derfor som mørke Baand paa lys grøn Bund, 

 og man saa det ene Baand efter det andet gaa tvers over Dalen, 

 saa langt man kunde øine. Er Morænerne tæt samlede, har Vån- 

 det ofte vanskelig for at faa Afløb fra de mellem dem optrædende 

 Fordybninger. De enkelte Rygge er nemlig naturligvis ikke fuld- 

 stændig indbyrdes parallele, men skjærer hverandre under mere 

 eller mindre spidse Vinkler, hvorved der dannes større eller mindre 

 indelukkede Fordybninger mellem dem. Grunden i disse er der- 

 for almindelig myrlændt, og ofte finder man dem fyldt med Vand, 

 dannende smaa Tjern, som imidlertid kan være mere eller mindre 

 tilvoksede. I Tidens Løb maa der følgelig dannes Torvmyrer 

 mellem Morænehaugene, idet ogsaa Tjernene lidt efter lidt vil gro 

 igjen \). 



Den etterfølgende Angivelse over Morænernes Forekomst i 

 dette Strøg af Landet er paa langt nær fuldstændig, idet jeg kun 

 leilighedsvis har gjort Optegnelser angaaende Morænerne i mine 

 Dagboger. 



Paa Sydsiden af Misteraaen henimod Renaafjeld træffer man 

 høie svære Moræner, der som lange parallele Rygge skyder sig 

 ned mod Aaen. Lidt sydligere mellem søndre Re'naaen og Vam- 

 aaen, der begge falder i Flenaaen, er Terrænet ligeledes opfylclt 

 med svære Moræner. I Dalen, hvori Valesjøen ligger, er mange 

 Moræner, og Lavlandet mellem Storbyringen og Fjeldstrækningen 

 langs Storsjøen er ganske fuld af Moræner med mellemliggende 

 Smaavande og Myrstrækninger. I Osas Dalføre følger Morænerne 

 tæt paa hverandre ligefra nordenfor den nordligste Osdalssæter 

 nedover indtil forbi Bjørbækkens Udløb og antagelig endnu længere 

 Syd. Ligesaa finder man en Masse med Moræner med Myr og- 

 Smaatjern langs med Bjørbækkeu helt op til Fjeklvidden foran 



1 ) Hvad man saaledes ser i sin Begyndelse her oppe i Fjeldet, maa man 

 finde fuldt færdig dannet i de lavere liggende Egne, der tidligere blev 

 fri for sit Isdække. Et Exempel herpaa har jeg seet i Stange paa 

 Hedemarken. Fra Stange Kirke nordover har man et Belte med sær- 

 ' deles smaakuperet Terræn, idet den ene Haug følger den anden nord- 

 over ; disse dannes, hvor jeg har seet Snit gjennem dem, af sammen- 

 pakket Kalkaur og er derfor utvivlsomt Morænedannelser. Mellem. 

 disse Hauge fineler man overalt større eller mindre Torvmyrer, der alt- 

 saa nu udfylder de Fordybninger, der tidligere har været mellem 

 ' Moræneryggene. 



