Om Merker efter Istiden 02: om Isskillet. 



259 



der ved Ismassernes Bevægelse opover og nedover føres væk lige- 

 saaameget Is, som der kommer til ovenfra. AB være et Snit af 

 Skraaplanet, DE af Ismassens Overflade og C det Punkt, hvor 

 Snittet træffer Isskillet. Til høire for CF skal altsaa Isen bevæge 

 sig nedover, til venstre opover langs Skraaplanet; i CF selv kan 

 den betragtes som i Ro. Vi vil først undersøge, hvorledes Middel- 

 hastigheden i et vertikalt Snit forandrer sig udover fra Isskillet, 

 CF. Lad os betragte et Snit cf nær dette; skal Høiden af Is- 

 massen holde sig uforandret fra Aar til andet mellem disse to 

 Snit, saa maa der aarlig bevæge sig ligesaameget Is nedad gjen- 

 nem cf, som den aarlige Tilvækst i Snemængde paa Fladen Ce belø- 

 ber sig til, da Isen under C forholder sig i Ro. Gjennem det næste 

 Snit c'f' rnaa der imidlertid ikke alene strømme ud ligesaameget som 

 den aarlige Tilvækst paa Overdåden cc' beløber sig til, men ogsaa 



c e 



hvad der strømmer ind gjennem cf; det vil sige gjennem c'f' maa 

 der aarlig bevæge sig ligesaameget Is, som der aarlig tilføres hele 

 Overfladen Ce' 0. s. v. Mængden af Is, der føres ud gjennem et 

 Tversnit, tiltager altsaa, eftersom man fjerner sig fra Isskillet, indtil 

 man naar ned til Snelinien. Er man kommen under denne, vil Is- 

 mængden igjen aftage videre udover, idet her Smeltningen over- 

 veier Tilførselen af Is paa Overfladen. Hvis ikke Tversnittet til- 

 tager for raskt udover fra Isskillet, maa følgelig Middelhastigheden 

 tiltage, eftersom man ovenfor Snelinien fjerner sig fra dette. 

 Holder Ismassens Bredde sig uforandret, saaledes som vi har for- 

 udsat, maa Tykkelsen tiltage, om Tversnittet skal blive større. 

 Paa et svagt skraanende eller horizontalt Underlag kan Tykkelsen 

 imidlertid ikke uafbrudt tiltage, da Ismassen naturligvis maa have 

 sit høieste Punkt i Isskillet. Man kan derfor ialmindelighed paa- 

 staa, at Middelhastigheden af Ismassen ovenfor Snelinien vil til- 

 tage, eftersom man fjerner sig fra Isskillet. Paa lignende Maade 

 indsees, at nedenfor Snelinien vil Middelhastigheden atter aftage, 



17* 



