4 C. A. BJERKNES. 



talk! Hvorfra denne talk er kommen, kan man ei forklare sig. 

 Saadanne transmutationer forekommer ofte". 



Udførligere om saadanne indre omkrystalliseringer handles 

 der hos Naumann. — Og det heder her, idet der dog samtidig 

 nævnes at for nogle af disse fænomeners vedkommende raader 

 der forskjellige meninger: 



„De love, hvorefter naturen opererer i sit laboratorium, er 

 visselig endnu for den største del et uafsløret mysterium; og vi 

 ved intet bestemt derom, om og hvorvidt ogsaa i den uorganiske 

 natur de ovenfor (§ 170) omhandlede forvandlinger af et element 

 i et andet kan finde sted eller ei. Kun saa meget er vist, at 

 hine spekstenskrystaller ikke paa rimelig maade lader sig for- 

 klare som udfyldningsmasser af forhaandenværende krystalind- 

 tryk. Særdeles mærkværdig, og særlig gunstig for en dynamisk 

 opfattelse af materiens væsen, er disse substantielle metamorfoser, 

 som under vedvarende uforandret ydre form er forbunden med 

 en indre omkrystallisering, uden at dog substansen har opgivet 

 sin fasthedstilstand". 



I den paragraf hvortil der henvises, omhandles det nærmere, 

 at under energiske krafty tringer af varme eller elek- 

 tricitet, eller under konflikter med andre substanser, 

 kan de forskjellige krystaller eller mineraler forholde sig meget 

 uligt. Nogle forbliver uforandret; andre taber betydeligt i vægt 

 og ændres i alle sine egenskaber; andre igjen faar et tilskud af 

 vægt. Og forandringen kan være saa fuldstændig, at man for- 

 melig maa antage en metamorfose. — Tilslut, efter videre 

 ud viklinger, heder det — atter hos Naumann altsaa — og ellers 

 i tilslutning til Gmelins naturfilosofiske anskuelser 1827: at „loven 

 om elementærsubstanserne taber ikke sin gyldighed, om begrebet 

 om et element er noget relativt og er föränderligt med 

 fremskridtene i eksperimenterkunsten; denne kunst vil dog altid 

 i visse substanser finde sit non plus ultra". 



Det være nu med alt dette som det vil. Lange aarrækker 

 er gaaet hen siden aarene 1828 og 1845, og muligt, for det som 



