14 C. A. BJERKNES. 



ogsaa dette, hvad det vil si et elektrisk fluidum, om man frem- 

 deles beholder denne tankeform. Og hvorledes det kunde være 

 at forståa, at modsatte elektriske fluida gjennemtrænger hinanden 

 bevægende sig hver til sin kant - — i lighed, kunde man da si, 

 med en almindelig cirkulation som man daglig ser den, hvor 

 hver gaar sin vei med sit ærinde. 



Forbindelsen mellem det kemiske og det fysikalske er idet 

 forløbne aarhundrede ogsaa bleven søgt. En tidlang raadede 

 den elektrokemiske theori, fremholdt af Berzelius. Men dens 

 udelukkende binære karakter bragte den til at falde. Der er 

 grunde, som vi senere skal se, til at tænke sig muligheden af 

 en generalisation, som kunde bringe theorien i en ændret form 

 op igjen. Forøvrigt er vi nødt til at lade den slags spørgsmaal 

 fare, hvad kemiens frémskridt vel kunde oplyse om til videre 

 forstaaelse af fænomenerne i naturen, disse beti'agtet i det store. 



Paa et omraade, der baade ligger udenfor fysiken og kemien, 

 er der dog ogsaa skeet noget som det kunde være at tage hen- 

 syn til. Det var længe efter Keilhaus tid det tog egentlig fart; 

 men maaske har Keilhauske og Lyellske tanker grebet støttende 

 ind. Vistnok er det her kun analogier der føres frem, ren me- 

 kaniske fænomener i en billedlig fremstilling af de endnu altid 

 saa uforklarligt henstaaende fænomener af elektrisk art. Men 

 sammen med alt det andet, tør de ikke være uden betydning 

 for at vise en lønnende vei at gaa, hvor videre løsninger blev 

 at søge. 



Euler havde med styrke hævdet kraftvirkningerne i naturen 

 som formidlet gjennem media; og han omformede til og med 

 den nye videnskab, der var kommen op gjennem Daniel Bernouilli, 

 hydrodynamiken, til et bekvemt forskningens middel for at klar- 

 gjøre, med det udgangspunkt for øie, hvordan vel kraftens væsen 

 og virkemaade maatte blive at opfatte. Men det døde saa hen 

 med alle planer af den art; tidsaanden stod dem for stærkt imod, 

 kraftaktionerne tænktes nu alene som umiddelbare afstands- 

 aktioner, og at forestille sig dem under andre former var en 



