54 JENS HOLMBOE. 



broncealderen, ja maaske endog i den sidste del af stenalderen ^. 

 Men efter alt at dømme har den længe ført en lidet fremlræ- 

 dende tilværelse som en helt underordnet bestanddel i skog af 

 andre løvtrær. Og dens seirrige kamp mod eken, som nu har 

 gjort den næsten eneraadende over store strøg, tilhører ifølge 

 Vaupell's klassiske undersøgelser en meget sen tid, ja fortsættes 

 endnu den dag idag^. 



Fra hele Sverige kjendes endnu ikke et eneste sikkert fund 

 af fossil høg. Rigtignok foreligger der fra ældre tid en angivelse 

 af Sven Nilsson (1823) om, at der skal være fundet bøgeblade 

 i kalktuffen ved Benestad sydligst i Skaane^. Men allerede 

 Vaupell bestrider rigtigheden af denne bestemmelse ^ som heller 

 ikke er bleven bekræftet ved de senere omfattende undersøgelser 

 over Benestadtuffen af A. G. NATHORSTog Cl. Kurck^. Lige- 

 ledes skyldes det utvivlsomt en feiltagelse, naar A. M. Hansen 

 beretter om fund af bøg i bohuslänske torvmyrer^. Han nævner 

 ingen kilde for denne angivelse, og selv de svenske plantegeo- 

 grafer, som allersidst har skrevet om bogens historie, kjender 

 ikke nogen saadan forekomst. Blandt de svenske forskere er 

 der enighed om, at bøgen i Sydsverige er det sidst indvandrede 

 skogdannende træ. 



' Se navnlig: E. Chr. Hansen, En foi'eløbig Beretning om Moseunder- 

 søgelser i Eftersomnieren 1873, p. 141. (Vid. Medd. fra naturhist. Foren, 

 i Kbhvn. 1873). — K. A. Gbönwall, Recent Kalktuf ved Lellinge. 

 (Medd. fra Dansk Geol. Foren. No.'' 4. Kbhvn. 1897). - E. Rostrup, 

 Danmarks Planteverden i Fortid og Nutid, p. 220. (Den danske Stat. 

 Kbhvn. 1898). — A. Jessen, Kortbladene Skagen, Hirshals, Frederiks- 

 havn, Hjøring og Løkken, p. 286-287, 314 og 326. (Danm. geol. 

 Unders. I. Række, No. 3, Kbhvn. 1899). 



^ Chr. Vaupell, Bøgens Indvandring i de danske Skove. Kbhvn. 1857. 

 — De danske Skove. Kbhvn. 1863. 



^ Sven Nilsson, Physiogr. Sällsk. årsberätt. p. 12. Lund 1823. — Denne 

 angivelse gjentagesaf flere forfattere, f. ex. Hisinger, E. Friis og F. Unger, 

 uden at disse synes at have foretaget egne undersøgelser ved Benestad. 



^ Vaupell, Bøgens Indvandr., p, 7. 



'■' Cl. Kurck, Om kalktuffen vid Benestad, p. 64. (Blh. till kgl. sv. Vet. 

 Akad. Handl. Bd. 26, Afd. IL No. 1. Stockholm 1901). 



® A. M. Hansen, 1. c. 



