BRÆOSCILLATION I NORGE 1903. 97 



Ola Berge skriver fra egnen om Turtegrø, Skjolden, at 

 paa grund af den store sneniængde forrige vinter og paa grund 

 af den kolde sommer har der kun været yderst faa blaaflekker 

 at se paa bræerne nu sidste sommer. 



Thomas Vetti skriver fra Jotunheimens sydvestlige 

 del, at han der har faaet det indtryk, at bræerne har vokset 

 iaar; vintersneen er nemlig ikke optinet paa bræerne, og især 

 den sidste del af sommeren har været saa kold og regnfuld, at 

 faa folk mindes noget tilsvarende; saaledes hjemsøgtes omkring 

 begyndeisen af september egnen af en storm fra sydvest. 



Fra Ron de trakt er ne meddeler gaardbruger Ole Næsset, 

 at snefonnerne iaar har været meget større og flere i antal end 

 forrige sommer, og at de omliggende fjelde ofte har været helt 

 dækkede af nysne. 



Endvidere har hr. overretssagfører K. Bing meddelt mig, at 

 han i august 1897 gjennemstreifede Ronde me paa kryds og 

 tvers, og at der da praktisk talt ingen sne eller is fandtes i 

 disse trakter; kun ved kanten af Verkendalsvandet, hvor solen 

 knapt naar ned, laa en noksaa tyk is, men ellers intet. 



Hr. Edv. Molmeii meddeler fra Lesjeskogstraktern e: 

 I vinterens første halvdel var her ikke meget sne; men fra 

 slutningen af januar faldt der i løbet af tre uveirsuger ca. 1,6 m. 

 sne. I slutten af marts var der en tre-fire godveirsdage, saa 

 endel sne smeltede; men saa holdt det sig koldt indtil 25 april, 

 da godveiret begyndte med noksaa hurtig snemeltning. Ugen 

 25 — 31 mai var meget varm, saa den sidste isrest forsvandt fra 

 Lesjeskogsvandet 29 mai. Juni maaned var nogenlunde varm, 

 men første halvdel af juli var meget kold, saa sneen i fjeldene 

 ikke minkede meget, hvorimod anden halvdel var varm og regn- 

 fuld. Elvene holdt sig noksaa jevnt store langt udover som- 

 meren. I august var der mildt veir, med tildels sterk storm, 

 saa bræerne svandt betydelig ind ; saaledes er bræerne paa fjeld- 

 høernes vestside for det meste gaaet bort, medens nord- og 

 østsiderne endnu har betydelige snemasser. Bræerne er her 



Nyt Mag. f. Naturv. XXXXIII. II 7 



