98 f. A. ØYEN. 



vistnok ikke saa store som forrige sommer; men dog er lier 

 endnu store bræer, hvor der 1901 ikke fandtes bræ. 



Fra den nordlige del af Jostedalsbræen meddeler Thor 

 Gredung, Opstryn, at en stor del af vintersneen blev liggende 

 igjen, og at der intet kunde mærkes af brætilbagegang isommer. 

 Og Thor Eide, Olden, har meddelt, at vinteren 1902—03 faldt 

 der en mængde sne i høifjeldet, saa at langt udover forsommeren 

 sneen laa usædvanlig langt nedover fjeldsiderne, og enkelte 

 blaabræer var langt udover sommeren dækket af sne; med und- 

 tagelse af et kortere tidsrum, fra 25 juli til begyndeisen af au- 

 gust, faldt der jevnlig sne paa bræ og Jiøifjeld. I slutningen af 

 juU og begyndeisen af august laa sneen oppe paa Jostedalsbræen 

 ca. IV2 m. dyb. Bræarmene skal dog næsten overalt være i 

 tilbagegang. 



Aamotbræen i Jølster skal ifølge Thor Eides meddelelse 

 for nogle mandsaldre siden kun have været at se som en liden 

 prik, men har for en tid siden været en meget stor blaabræ, 

 hvilket den ogsaa endnu er, skjønt den nu har gaaet noget til- 

 bage igjen, ca. 20 — 30 m. i de sidste 12—15 aar. 



De tre hovedbræer i Olden eftermaaltes af gaardbruger 

 A. Briksdal. 



Melkevoldsbræen eftermaaltes 11 september. Af s tanden 

 maaltes da til 109,9 m. 



Briksdalsbræen eftermaaltes 12 september. Af standen 

 fra brækanten til mærket paa elvens sydside var da 43,5 m. 

 Afstanden fra brækanten til mærket paa elvens nordside var da 

 48,9 m. 



Aab rekke br æen eftermaaltes 14 september. Afstanden 

 fra brækanten til mærket paa elvens sydside var da 74,5 m. 

 Afstanden fra brækanten til mærket ved varden var da 77 m. 



Endvidere har A. Briksdal meddelt, at sommeren har været 

 rioget kjølig, saa en mængde sne blev tilbage paa fjeldene; 

 sprækkeforholdene og bræudrasningen har været som sædvanlig, 



