BRÆOSCILLATION I NORGE 1903. 101 



Om forholdene ved Gjegnalundbræen har hr. docent 

 Kolderup meddelt, at han ved Svartvand og paa Gaasenipen 

 var ganske nær en af Gjegnalundsbræens arme og fandt her 

 overalt store masser af sne og is; våndet var saaledes endnu 1 

 august næsten fuldstændig isbelagt, og saavel paa bræen som i 

 omgivelserne var der meget sne. Hans fører fortalte, at land- 

 skabet næsten ikke var til at kjende igjen paa grund af de store 

 snemasser, og bygdens folk mente, det var rent undtagelsesvis, 

 at der indtraf et saadant sneaar som iaar. Overalt i Søndfjord 

 og Nordfjord lød de samme klager over de store snemasser i 

 fjeldene. 



Ligeledes har konservator J. Grieg meddelt hr. Kolderup, 

 at der paa høiden mellem Vik i Sogn og Mørkedalen var store 

 masser af sne ; paa Buforvandet maaltes 30 juli isens tykkelse 

 til 1 m. 



Fra Eidfjord tråk terne, Hardanger, har føreren Halsten 

 Myklatun meddelt, at sommeren har været regnfuld og kold 

 med snefald iblandt; snebræerne har iaar tillaget betydelig i 

 størrelse. 



Halvor Kaase, der i 33 aar har været fører paa Gau s ta d- 

 fjeld, ' kan ikke mindes en sommer med saa meget sne 

 og is som 1903; selve Gaustad beholdt paa mange steder 

 store snemasser hvor der i denne tid aldrig havde hgget sne 

 sommeren over, og i de omliggende fjeldtrakter var forholdet 

 lignende. , 



Bondhusbræen blev isommer 16 juli besteget af hr. 

 overretssagfører K. Bing, der har meddelt, at han fik det be- 

 stemte indtryk, at denne bræ var gaaet nogle meter tilbage, 

 siden han besøgte den i begyndeisen af juli 1901. Iaar laa de 

 nærmeste, smaa moræner V2— 1 m. foran bræen. I 1901 fik 

 hr. Bing det bestemte indtryk, at bræen var i fremgang. 



Kjøbmand Didrik B. Martens har meddelt hr. Bing, at 

 Bondhusbræen i 1851 var i sterk fremgang; bræen gik da 



