102 P- A. ØYEN. 



næsten lige bort i det grønne, medens der senere har været et 

 større goldt gnisbelte mellem vegetationen og bræenden. 



. Føreren S. 0. Sundal har ihøst eftermaalt Bondhusbræen 

 og fandt, at den skulde have skredet frem ca. 30 cm. siden 

 ifjor; det forekommer liam, at dette maal er lidet, da den har 

 skudt frem og lagt en liden moræne op foran sig; men den 

 viser tegn til at skyde yderligere frem, da den er blevet meget 

 høiere og har skudt mere fremover oppe paa fjeldet ved den 

 øvre ende. 



Hr. Sundal meddeler videre, at Folgefonnen iaar var 

 dækket med en mængde sne fra forrige vinter; Blaadalsbræen 

 blev heller ikke snefri iaar, og det kunde han aldrig mindes. 

 Paa Blaadalsvandet var der meget is endnu i september. 



Hr. Bing har meddelt, at der 16 juh oppe paa Folgefon- 

 nen var mindst IV4 m. nysne, som var faldt i første halvdel 

 af juli. 



Føreren Gotskalk Gjære meddeler, at der paa Folgefon- 

 nen var tilbage et tykt lag vintersne fra forrige aar, som har 

 frembragt en betydelig forøgelse af fonnen, endvidere at som- 

 meren har været regnfuld og kold, og at der allerede i midten 

 af september var et tykt lag nysne paa Folgefonnen og høi- 

 fjeldet. 



Gotskalk Gjære beretter endvidere, at saavel Bondhus- 

 bræen som Buarbræen har begyndt at skyde frem; især 

 viser dette sig oppe i brydningspartiet. Ligesaa viser det sig, 

 at de mindre bræer saavel paa vestsiden som paa østsiden af 

 Folgefomien har begyndt at skyde fremover, saasom S vart e- 

 dalsbræ, My sevandsbræ, Pytbræ og Blaavandsbræ. 

 Saavel omkring Folgefonnen som paa Hardangervidden 

 ligger en stor masse sne igjen. Idethele har elvene fra Folge- 

 fonnen ført langt mindre vand iaar end de foregaaende. 



Rundevatsbræen i Ænesdalen iagttages 1891 af over- 

 retssagfører K. Bing; den gik da ikke helt ned i våndet, men 

 stoppede ca. 100 m. ovenfor (Bergens turistforenings aarbog 



