Om nogle sli jælf or ekorn ster ved Kristianssand. 



Af 

 Daniel Danielsen. 



(Med Planche VI, VII). 



D, 



'en i geologisk henseende interessanteste del af vort land 

 er vel Kristianiafeitet med sin silurformation og sine merkelige 

 eruptiver, og det er da rimeligt, at denne egn er biet grundigst 

 studeret og derigjennem bedst kjendt. Dette gjælder ogsaa i 

 glacialgeologisk henseende. Det er Kristianiafeitet, Kristiania- 

 fjordens nærmeste omgivelser, som har git materiale til studiet 

 ogsaa af de sidste afsnit af Norges geologiske historie, tiden fra 

 sidste nedisning til nu. Takket være de lerlag og skjælbanker, 

 som er fremfundet, kan man nu næsten kontinuerlig følge de 

 nivaaforandringer og de khmatiske vekslinger, som disse egne 

 har været underkastet. 



Sammenligner man Kristianiatrakten med det sydlige Kri- 

 stianssands stift, springer forskjellen straks i øinene. De fore- 

 komster, som hernede er fundet, er meget faatallige, og søger 

 man paa grundlag af dem at danne sig en forestilling om de 

 forandringer, som er foregaaet, finder man snart, at materialet 

 er altfor sparsomt. Paa den anden side vilde det være af meget 

 stor betydning, at netop dette strøg blev grundigere udforsket, 

 især efteråt P. A. Øyen er begyndt at udrede de merkelige for- 

 hold paa Jæderen ^. 



' P. A. ØYEX : Tapes-niveauet paa Jæderen. Videnskabsselskabets skrifter 

 I. Math.-natnrvid. klasse. 1903. No. 7. 



