OM NOGLE SKJÆLFOREKOMSTER VED KR.SAND. 157 



Af disse var astarte elliptica uden sammenligning den 

 hyppigste, og den har jo ogsaa et saa let kjendeligt udseende, 

 at selv de mindste brudstykker af den blir bestembare. I enkelte 

 partier af leret fandtes neppe en klnmp saa stor som en knyt- 

 næve, uden at den indeholdt aftryk af astarte. I enkelte tilfælde 

 var ogsaa lidt af epidermis opbevaret, derimod aldrig noget af 

 skallet. Sammenlign hermed, hvad prof. Brøgger fortæller om 

 epidermis-eksemplare af astarte elliptica i de øvre lag af Ku- 

 holmsleret. 



Profilet ved Marvigen er noget vanskeligt at udrede, da 

 baade 1er og sand vanskelig lar sig bearbeide med spade. Saa- 

 vidt jeg formaaede at tyde det, var det slig: Underst fint grus 

 med lidet lermateriale, men mange smaasten; dernæst mørkt, 

 sandblandet 1er; øverst lyst, næsten stenhaardt 1er med større 

 gruspartikler indblandet i lermaterialet. Det underste lag dannede 

 bunden af bækkeleiet og lidt af dettes sider. Hvad der laa 

 under det igjen, kunde vanskelig konstateres, da det var for- 

 bundet med saa stort besvær at grave igjennem det stenede 

 grus. Det mellemste lag dannede resten af bækkeleiets sider, 

 og det øverste, forhærdede 1er som nævnt siderne af den i jord- 

 bakken gravede fordybning. 



Alle de hidtil beskrevne forekomster, med undtagelse af den 

 første, ligger paa Torridalselvens østside, Lundsiden. Nu skal 

 tilslut omtales en forekomst paa vestsiden af Kristianssand. 

 Naar man følger Mandalsveien udover fra byen, kommer man 

 efter et kvarters gang til gaarden Kolsdalen, hvis marker om- 

 kranser et lidet tjern. Fra tjernet, Kolsdalst jernet, førte tid- 

 ligere en grøft, som ledede bort det overflødige vand, og i leret, 

 som var spadet op ved grøftens gravning, saaes arktiske mol- 

 lusker. Jeg ofrede dem dengang ikke videre opmerksomhed, da 

 forholdene ikke tillod nøiere undersøgelse. Men høsten 1903 

 blev der foretat en videre udgravning for at sænke tjernets 

 nivåa og forbedre jorden omkring, og herunder kom der baade 

 skjæl og andet for dagens lys. Ned til ca. 2 meters dyb var 



