OM NOGLE SKJÆLFOREKOMSTER VED KR.SAND. 163 



blot efter antallet af arktiske og boreale former prøve at fast- 

 sætte disse forekomsters alder i forhold til de glaciale afleininger 

 i Kristianiafeitet, kommer man til det resultat, at de maa pla- 

 ceres m ell em det ældre arealer og det midlere arealer og yngre 

 portlandialer. For det sidste angir prof. Brøgger forholdet 

 mellem arktiske og boreale former som 5 : 1, mens det første 

 bare har arktiske. For Kristianssandsforekomsterne blir jo for- 

 holdet som 17 : 3. 



Imidlertid kan vel dette resultat neppe gjøre krav paa nogen- 

 somhelst paalidelighed. Sagen maa overveies nøiere, og spørgs- 

 maalet blir altsaa nu til slutning: Fra hvilken tid stammer 

 disse lerafsætninger i Kristianssands omegn? Til en nøiagtig 

 tidsbestemmelse er materialet vistnok endnu altfor sparsomt. 

 Derimod maa det formentlig kunne gjøres til gjenstand for drøf- 

 telse, om forekomsterne stammer* 1) tra tiden før maximum 

 af sidste nedisning, 2) fra sænkningstiden under israndens 

 tilbagerykning eller 3) fra den paafølgende stigningstid. 



Tmod den første antagelse indvender prof. Brøgger, at var 

 leret ældre end maximum af sidste nedisning, „maatte det, lig- 

 gende i aabent terræn som det gjør over store strækninger, have 

 været skrabet bort af isen". Selv om raet betegner grænsen 

 for sidste nedisning (hvad jo Brøgger ikke tror), maatte ialfald 

 forekomsterne ved Arendal, som i sin fauna er temmelig lige 

 Kuholmsforekomsten, være sopet væk, da de ligger indenfor 

 raet. Nu er det vistnok saa, at forekomsterne baade ved Ku- 

 holmen og Kolsdalen overleies af et flere meter mægtigt 1er, 

 som kan ha y det nogen beskyttelse; men denne beskyttelse kan 

 ikke ha spillet nogen videre rolle. Og saa kommer en omstæn- 

 dighed til, som her maa ha betydning. Det underliggende fjeld 

 er, baade ved Kuholmen, Kolsdalen og „Dalheim" isskuret, og 

 denne isskuring maatte, hvis forekomsterne var „interglaciale", 

 stamme fra en tidligere istid. Men da maatte man vente, at 

 merkerne var mere udvisket, ialfald hvis partierne i den inter- 

 glaciale tid har ligget hævet over havets nivåa. Og har de 



