192 S. O. F. OMANG. 



klædte med lange, tynde og bløde haar, ved spredt haaret, svagt 

 glandelhaaret, tæt stjeriiefiltet kurvskaft, ved lidet, hvidgraat, 

 ved basis afrundet, tæt stjeriiefiltet, rigt blødhaaret og + glan- 

 delhaaret svøb, samt ved lysgule, dybt indskaarne, udvendig 

 ustribede eller svagt stribede kroner. Udiøberne er meget tynde, 

 oftest sterkt forlængede, spredt besatte med smaa, aflange, jevn- 

 store og butte blade. Rosetbladene er faatallige, tem. lange, de 

 fleste aflange, butte, de yderste + spadeformede, de inderste 

 noget spidse. Filtlaget paa undersiden er tæt, men meget tyndt. 

 Svøbets haarbeklædning er lys, blod og fin, glandlerne meget 

 tynde, delvis forholdsvis lange, de fleste dog korte. De har sort 

 fod og gulagtig eller brunlig knap, og er sedvanlig omtrent lige 

 talrige som haarene. Svøbbladene er biegt farvede, tem. brede, 

 de mellemste jevnbrede og ligesom de inderste i kanterne nøgne, 

 de sidste smalere, jevnt afsmalnende mod spidsen. 



Besiegtet med H. albatulum, fra hvilken den skilles ved 

 tykkere, mere glandelhaaret svøb, bredere svøbblade, større, 

 buttere rosetblade med tyndere filtbelæg, længere udiøbere, samt 

 i det hele taget ved noget robustere vækst. 



Paa tørre bakker og enge. 



Vestre Aker: UUernaasen. Østre Bærum: ved gaarden 

 Sæteren lidt nord for Øverland. Sæm: Teien i Slagen (nær 

 Tønsberg). 



H. pilocanum n. f. 



Rosula multifolia. Folia glauco-virescentia firmula obtusa, 

 supra pihs mollibus sparsim vel aliquanlo densius obsita, subtus 

 albido-canescentia dense tomentosa in costa dorsali frequentius 

 ceterum sparsim pilosa, exteriora obovato-oblonga, intermedia 

 interioraque oboblonga — oblonga. Stoloties breviores vel elongati 

 crassiusculi firmi dense albido-tomentosi abundanter villosi foliis 

 parvis oblongis obtusisque subtus albido-tomentosis instructi. 

 Scapi 1 — plures crassiusculi 1—2,5 dm. alti sub involucro 

 pilosi confertim glandulosi et dense tomentosi ceterum 



