194 S. o. F. OMANG. 



Skilles fra hovedformen ved mørkere kroner, større svøb, 

 mere uddragne svøbblade og spidse blade. Bladenes underside 

 er beklædt med et særdeles tæt, tykt, noget grannuleret filtlag, 

 nerverne sterkt fremtrædende. Rosetten rigbladet. 



Østre Aker: mellem Ljan og Liabro. 



F. epipsarum n. 



Ab H. pilocano foliis vulgo breviter acuminatis subtus viridi- 

 canescentibus + dense floccosis, scapis magis pilosis, squamis 

 aliquanto latioribus in marginibus membranaceis denudatis de 

 cetero pilis obscurioribus rigidioribusque obtectis, involucro basi 

 rotundato paullo majore (11 — 11,5 mm. alto, 6 — 7,5 mm. lato) 

 et ligulis vulgo profundius incisis diversum. 



Meget nær besiegtet med H. pilocanum, med hvilken den 

 er forbunden ved mellemformer; paa den anden side differen- 

 tieret i retning af H. eutrichum (pag. 197). Den skilles fi-a den 

 første, som den habituelt ligner, ved de ofte — dog ikke altid — 

 nogst spidse, paa undersiden grønliggraa blade, det rigere haarede 

 kurvskaft, den stivere og mørkere haarbeklædning og det svagere 

 udviklede stjerneindument paa svøbet, samt ved bredere svøbblade 

 og noget dybere indskaarne kroner. Svøbet er gjennemsnitlig ube- 

 tydelig større end hos nævnte form og ved basis mere afrundet. 



Brunlanes: meget talrig, især paa tør engmark, flere steder 

 ved Auserød nær Fredriksværn. Yaale: Langø ved Holmestrand. 



H. canoviJIosum n. f. 



Folia dilute prasina tenuia supra sparsim — densiusculepilosa, 

 subtus albido-canescentia dense tomentosa minus pilosa, exteriora 

 spathulato-vel obovato-oblonga obtusa, cetera oblongo-lanceolata 

 breviter acuminata. Stolones crassi breviores vel longiores 

 sat graciles dense albido-tomentosi villosique foliis oboblongis 

 vel obovato-oblongis subobtusis subtus albido tomentosis instructi. 

 Scapi 1 — plures erecti vel subadscendentes crassiusculi 1 — 2 dm. 

 alti, sub involucro dense tomentosi glandulis densis( — confertis) 



