HIERACIOLOGISKE UNDERSØGELSER I NORGE. 211 



Denne form slutter sig nær til macranthelum-komplexet 

 uden dog at være nærmere besiegtet med nogen af de former, 

 jeg kjender af denne artsgruppe. Den udmerker sig især ved 

 den rige, lange og stive haarbeklædning paa bladene og den 

 nederste del af stængelen, ved de tem. kraftige, ulige lange, 

 tætte glandler paa stængelspidsen, kurvgrenene og kurvstilkene, 

 samt ved tem. store, mørke, rigt glandelhaarede, sparsomt lang- 

 haarede svøb. Bladrosetten bestaar af sterkt forlængede, aflangt 

 lancetformede, noget spidse, paa undersiden + tæt stjernehaarede, 

 paa oversiden næsten stjernehaarfrie, paa begge sider tæt stiv- 

 haarede og især paa den smale, lange basisdel langhaarede 

 blade, og har altid som følge af de mere eller mindre talrige, 

 korte, langbladede udløbere, som udspringer fra dens bladhjørner, 

 et tuet udseende. Stænglen er tem. tyk, overalt grøn, svagt 

 stjernehaaret. Paa den nedre del er haarene lyse, tynde, men 

 stive og ret udstaaende, paa den øvre del spredte, smudsiggraa 

 og noget blødere. Den bærer almindelig kun et eneste velud- 

 viklet blad nær grunden. Kurvstillingen er oftest uregelmæssig 

 paniculat, sjeldnere mere sammendragen halvskjermformet, med 

 tem. tykke graalodne, næsten haarfrie, og tæt glandelhaarede 

 kurvgrene, som skyder langt op over det korte acladium. Sed- 

 vanlig udspringer en kurvbærende gren fra hjørnet af det øverste 

 stængelblad, som er næsten braktéformet. Svøbbladene er mørke, 

 ved grunden brede, og smalner jevnt af mod den ± skarpe 

 spids; de indre er grønkantede, de ydre over sin hele flade sort- 

 grønne. Saavel paa stængelspids og kurvgrene som paa svøbet 

 er glandlerne delvis sterkt forlængede, og enkelte undertiden 

 endog næsten haarlignende. Kurvene er lyse, kronerne uregel- 

 mæssig indskaarne. 



Østre Aker: Bækkelaget. Gjerpen: Follestad ved Skienseiven. 



Nær denne staar en form, samlet paa Killingholmen ved 

 Holmestrand af Joh. Dyring. Den ligner ovenfor omhandlede 

 form i bladene, svøbets størrelse og form, haarbeklædning, etc, 

 men glandlerne paa stængelspids, kurvstilke og svøb er mindre 



