HIERACIOLOGISKE UNDERSØPxELSER I NORGE. 303 



breviter petiolatum, suprema lineari-lanceolata vulgo ramos flori- 

 feros sustinentia. Anthela valde composita indeterniinato-panicu- 

 lata alta ramis aicuatis cano-floccosis glandulis solitariis adspersis 

 erecto-patentibus acladium breve siiperantibus, superioribus ap- 

 proximatis; pedicelli cano-tomentosi glandulis tenellis sparsis 

 obsiti. Involucra atro-viridia propter margines squamarum con- 

 spicue albo-floccosos eximie variegata magna sat çrassa basi 

 ovoidea medio leviter constricta. Squamce latæ, exteriores breves 

 triangulari-ovatæ obtusæ sensim in intermedias late lineares sub 

 apice obtusiusculo cito attenuatas abeuntes, intim æ late viridi- 

 marginatæ acuminatæ, omnes floccis dorso sparsis in margi- 

 nibus in lineam angustam condensatis glandulisque nigris den- 

 siusculis vestitæ. Calathidia læte lutea mediocria parum ra- 

 diantia. Stylus fuscus. 



Udmerker sig ved mørkgrøn bladfarve, store, brede, bulte, 

 grovtandede, i en mangebladet roset samlede basalblade, lancet- 

 formede, jevnt decrescerende, spredt smaatandede, spidse stængel- 

 blade, rigt forgrenet kurvstilling med tæt graalodne grene og 

 kurvstilke, af hvilke især de sidste er bestrøede med fine sorte 

 glandler, tem. store og tykke, mørke og tem, tæt glandelhaarede 

 svøb, brede, regelmæssig taglagte svøbblade, som i kanterne 

 har en smal, men mod den mørke bundfarve tydelig frem- 

 trædende, tæt, hvid filtrand. Stænglen er sedvanlig tem. høi og 

 grov, stjernehaaret og nedad spredt blødhaaret, og ender opad i 

 en særdeles rig kurvstilling med tem. lange, buede grene, af 

 hvilke de øverste er sterkt nærmede til hverandre. Ogsaa kurv- 

 stilkene er tem. lange. I kurvstillingens dannelse deltager grene, 

 som udgaar fra de øverste stængelblade — indtil fra midten af 

 stænglen. Disse er sterkt opadrettede og næsten parallele med 

 hovedaxen. Basalbladene er, som ovenfor nævnt, meget store, de 

 ydre og mellemste bredt ovale med breddeaxen hdt ovenfor midten 

 og med kileformet nedløbende bladgrund, ganske jevnt og hut 

 grovtandede, de inderste smalere og spidsere, med smalere blad- 

 grund og spidsere og mere spredte tænder. Stængelbladene er 



