318 N. WILLE. 



Basalt tværs over Atlanterhavet fra Skotland over Færøerne og 

 Island til Grønland. Denne Landbro var endog bevokset med 

 Skove, hvis Levninger nu tindes i de Lerlag, som følger den 

 saakaldte „Surtarbrand" i de islandske Basaltfjelde. Under 

 Pliocentiden sank denne Landbro og under Slutningen af Istiden 

 stod Havet ved Islands Kyster 80 — 130 M. høiere end den nu- 

 værende Havflade. Den negative Forskydning af Kystlinien 

 holdt sig længere Tid paa 30 — 40 M.s Høide og fortsaetter der- 

 efter stadig ned til vore Dage. 



Med Rette udtaler derfor Thoroddsen (1. c): „Jeg ser der- 

 for ikke andet, end at de Herrer Botanikere, som forfægte en 

 postglacial Planteindvandring til Island og Færøerne over Land, 

 maa finde sig i, at Planterne benytter de Samfærdselsmidler 

 over Havet, som i Nutiden staa til deres Raadighed". 



Da der nu findes et Antal arktiske Planter, som er fælles 

 for Norge, delvis Island, England, Alperne og Grønland, men 

 som mangler i Sibirien, f. Ex. Aira alpina, Arenaria ciliata, 

 Carex helvola, C. nardina, C. rufina, Cerastium arcticmn, 

 Draba crassifolia, Gnaphalium supinum, Plantago borealis, 

 Platanthera obtusata, Ranunculus glacialis, Sagina cæspitosa, 

 Saxifraga aizoides, S. Aizoon, Sedum villosum og Viscaria 

 alpina, saa kan dette neppe forklares paa anden Maade, end 

 ved, at de har havt en tidligere Spredning over et Omraade, 

 der strækker sig fra Norge over England til Grønland. At denne 

 Spredning for de flestes Vedkommende har foregaaet langs en 

 Landbro, er vel sandsynligt, men isaafald maa altsaa denne 

 Spredning have foregaaet førend den sidste Istid og ikke efter 

 denne. 



Naturligvis er det ikke udelukket, at enkelte ved tilfældige 

 Spredningsmidler kan være ført over lange Strækninger. Naar 

 man saaledes finder, at Campanula harbata vokser paa et 

 lidet Omraade af Fjælde i den centrale Del af Norge og saa 

 ikke gjenfindes før i de sydtyske Alper, saa maa man vistnok 

 her tænke paa en tilfældig Spredning af de smaa Frø. En 



