N. WILLE. 



sidste Nedisning ikke noget isfrit Land. En interglacial Vege- 

 tation har saaledes ikke her kunnet overleve den sidste Istid. 



Anderledes stiller Forholdet sig med Hensyn til Norges 

 nordvestlige og nordlige Kyst. Den finske Geolog W, Ramsay ^ 

 har sikkert paavist, at der paa Kolahalvøen har været en be- 

 tydelig Strækning, som ikke var bedækket af Isen under den 

 sidste Istid og derfor kan have givet Fristed for en Del af den 

 interglaciale Vegetation. Paa sit Kart over Grændsen for den 

 sidste Nedisning gjennem Kolahalvøen og Rusland trækker 

 Ramsay (1. c. S. 118) ogsaa op en isfri Kyststrækning gjennem 

 det norske Finmarken og Nordland. Det er vistnok ogsaa høist 

 rimeligt, at der har været en isfri Kyststrækning under den 

 sidste Istid i det nordlige og nordvestlige Norge. Dette antages 

 ogsaa nu af alle norske Geologer, men man maa erindre, at 

 Undersøgelserne herom end nu er meget ufuldstændige og de 

 geologiske Beviser derfor svage. Man har i Virkeligheden endnu 

 ikke nogen sikre geologiske Holdepunkter for, hvor langt mod 

 Syd i Norge denne isfrie Kyststrækning har strakt sig og heller 

 ikke for, hvor bred den har været. Naar enkelte norske Geo- 

 loger antager, at Morænerne inderst i det vesthge Norges Fjorde, 

 som undertiden dæmmer op for Ferskvandssøer, f. Ex. Odde- 

 vand og Eifjordvand i Hardanger, betegner den yderste Grænse 

 for den sidste Nedisning, da er dette kun løse Formodninger, 

 som langt fra endnu er beviste. Det er vistnok rimeligere, at 

 de Geologer har Ret, der som W, C. Brøgger hævder, at disse 

 Moræner kun er at opfatte som det for omtalte „Ra" og saa- 

 ledes kun skulde betegne en længere Stilstandsperiode i Isens 

 Tilbagegang, medens Fjordene har været fyldte af Isbræer og 

 Landisen i Virkeligheden har strukket sig langt ud mod det 

 aabne Hav. I det sydlige Norge skulde der efter denne sidste 

 Betragtningsmaade ikke have været noget isfrit Land under den 



' W. Ramsay, Ueber die geologische Entwicklung der Halbinsel Kola in 

 der Quartärzeit. (Fennia. 16 No. 1. Helsingfors, Kuopio 1898). 



