BIDRAG TIL KEMIENS HISTORIE I iNORGE. 341 



at saltet indeholder en tung flygtig syre samt en alkalisk jord- 

 art — en mening, som endnu adskillige kemikere holdt på, nag- 

 tet kogsaltbasen allerede var isoleret og dens forskjellighed fra 

 jordarterne påvist. Thues afhandling er vel det første kemiske 

 arbeide af en normand, og foruden ham vides ingen kemiker at 

 nævne her i landet i den første halvdel af århundredet. 



Flogistontidens kemikere havde i almindelighed megen in- 

 teresse for deres videnskabs forskjellige anvendelser i det prak- 

 tiske liv, og det er i det iSde årh., at den tekniske eller, som 

 man også sagde, økonomiske kemi begynder at fremtræde som 

 en egen disciplin. Vindskibelighed og industri var også tidens 

 løsen og ikke mindst regjeringens; der anlagdes fabriker overalt, 

 og disse blev støttede ved privilegier, toldfrihed og begunstigel- 

 ser af alle slags. Her i landet fulgte man også med, og der 

 blev udfoldet en stor virksomhed tor at udnytte naturens her- 

 ligheder; men det gik her som andetsteds i denne tid ofte galt, 

 og dertil bidrog det vel i ikke linge grad, at størsteparten af 

 dem, der ledede og förestod udnyttelsen, var fremmede, danske 

 og tyske, som ikke havde tilstrækkeligt kjendskab til landet og 

 dets eiendommeHge forhold. 



Det første kemiske fabrikanlæg var et i 1737 af to af hoved- 

 stadens første forretningsmænd gründet alunværk i Oslo, der til 

 ære for kongeparret fik navnet Christian og Sophia Magdalenas 

 alunværk. Men alunskiferen var altfor fattig og fabrikationen 

 slugte altfor store masser brændsel; dertil kom, at man ikke fik 

 produktet jernfrit, så eierne skilte sig snart af med det hele an- 

 læg. En ny eier holdt det vistnok en længere tid i drift, nogle 

 år, som det lader til, endog med god afsætning, men mod år- 

 hundredets slutning var værket hendøende. 



En af de mange tyskere, som Christian VI indkaldte, ge- 

 neralsaltdirektør Joachim von Beust, grundlagde 1738 Vallø salt- 

 værk, hvor man opløste engelsk stensalt i sovandet, og bragte 

 opløsningen på et stort graderværk. — Beust havde mange vidt- 

 flyvende planer, og han fik det følgende år leilighed til at soge 



