BIDRAG TIL KEMIENS HISTORIE I NORGE. 349 



Examinationen i kemi foretoges i årene 1800 — 1806 dels af 

 EsMARK og dels af Peckel, hvilken sidste synes oftere at have 

 hävt forfald. Nu er flogistontiden forbi, og spørgsmålene dreier 

 sig om surstof, forbrænding og metalreduktion ; vand og syrer 

 betragtes nu ikke længere som enkelte stoffer, men der spørges 

 om våndets sammensætning, og forlanges såvel analytisk som 

 synthetisk bevis. Videre spørges bl. a. : Når vand forener sig 

 med en betydelig mængde varmestof, hvad bliver det da til? 

 der svares: til dampform, — og så spørges videre om forskjellen 

 på gaser og dampe. Andre spørgsmål gjælder ammoniakens 

 sammensætning, eller hvoraf ved man, at kulsyren består af 

 kul og surstof? Ved examination i fosfor spørges, om det har 

 affinitet til oherne, og der svares: til de ætheriske olier. — Fra 

 1806 — 1813 var der ingen oppe i kemi ; den sidste examen i 

 kemi afholdes 1813 af Esmark; ved denne leilighed spurgtes 

 bl. a. om alkaliernes bestanddele, der 1807 var isolerede af 

 Davy, om zirkonjorden, om blåsyre samt om vinagtig, sur og 

 radden gjæring. 



Af læreboger brugtes, foruden Weigels Grundriss, især 

 Nicolai Tychsens Chemisk Haandbog i 3 bind, hvis første ud- 

 gave var udkommen i Kjobenhavn 1784, og hvis anden er fra 

 1794, samt Grens systematisches Handbuch der gesammten 

 Chemie, hvis 2det oplag ligeledes er fra 1794. 



Noget nærmere om laboratoriet og undervisningen der kjendes 

 ikke; af de i sølvværkets arkiv opbevarede regnskaber for berg- 

 seminariets sidste år fremgår det, at laboratoriets udstyr har 

 været beskedent; der brugtes ikke mange penge: 



1808. Reagentser og kemikaher 18 rdl. 36 sk. 



Mufler 1 ^^ __ ^^ 



1809. Reagentser og kemikaher 11 „ 18 „ 



Kul ■. 3 „ 48 „ 



1810. Reagentser og kemikalier 141 „ 16 „ 



Glasvarer, med fragt . 24 „ 52 „ 



Kul 12 „ 18 „ 



