BIDRAG TIL KEMIENS HISTORIE I NORGE. 351 



havde da allerede længe beskjæftiget sig med niathemalik og 

 fysik. I årene 1811 og 12 havde han under Ørsteds fravær i 

 udiandet foredraget fysik og kemi ved Kjøbenhavns universitet. 

 Keyser har ikke leveret synderligt videnskabeligt arbeide, men 

 han har nedlagt et betydeligt arbeide i de mange og forskjelhg- 

 artede offentlige hverv, som blev ham overdragne. Han var en 

 vel udrustet, klar og grei mand, der havde mange interesser; 

 han har således bl. a. givet det første stød til oprettelsen af det 

 endnu bestående læseselskab Athenæum. 



Under Keysers fravær i udiandet 1818—20 blev forelæs- 

 ningerne i kemi ved universitetet og den (i 1817 oprettede) mili- 

 tære høiskole overdragne til apotheker i Christiania Hans Henrik 

 Masghmann, en elev af Tyghsen, der var født i Christiania 1775 

 og som 1808 var bleven titulær professor. Masghmann inter- 

 esserede sig meget for landbrugets kemisk-tekniske binæringer, 

 og har derom leveret adskillige opsatser og småskrifter. Han 

 udførte en mængde kostbare, men resultatløse forsøg med sukker- 

 tilvirkning af roer, arbeidede også med benmel og salpeter, men' 

 isærdeleshed med brændevinstilvirkning af poteter, som han 

 først bragte i ordentlig gang her i landet. Tidligere havde 

 man til brændevin udelukkende brugt korn, og der var flere 

 gange i det 18de årh. bleven udstedt forbud mod brændevins- 

 brænding, idet regjeringen vilde forebygge misbrug af folkets 

 vigtigste næringsmiddel. For landdistrikternes vedkommende 

 blev disse forbud, der dog ikke altid overholdtes, først ophævede 

 1816. I dette år blev også indførsel af udenlandsk brændevin 

 forbudt, og brændevinsbrændingen blev tilladt ved loven af 14de 

 juli 1816, der pålagde landets jordbrug en årlig afgift for retten 

 til at tilvirke brændevin, uanseet om denne ret benyttedes eller 

 ikke. Følgen heraf var, at man i stor udstrækning begyndte at 

 dyrke og til brændevin anvende poteter, som før havde været 

 lidet kjendt og benyttet i Norge; og 1827 fandtes der ikke 

 mindre end 11000 brændevinskjedler med tilhørende redskab 

 her i landet. 



