BIDRAG TIL KEMIENS HISTORIE L NORGE. 353 



indeholdt magazinet 3 afhandlinger af den lærde statsråd Niels 

 Treschow, som i sin tid havde været professor i filosofi ved 

 Kjøbenhavns universitet og derefter en kort tid i Christiania. 

 1 disse nu længst glemte afhandlinger berøres bl. a. forskjellige 

 kemiske spørgsmaal, og navnhg finder man i den første afhand- 

 ling krystallisationen mere indgående behandlet. Den betragtes 

 som et trin, på hvilket de uorganiske stoffer i sin stræben efter 

 at udvikle sig til en høiere fuldkommenhed, i nogen tid bhver 

 stående og ligesom forberedes til en ny omvandling, overgangen 

 til den organiske form, — alt dette bygget på ufuldstændigt og 

 overfladisk kjendskab til de faktiske forhold, og deraf flydende 

 misforståelser. Disse Treschows afhandlinger er — som ad- 

 skilligt andet her i landet på den tid — efterdønninger af be- 

 vægelser ude i den vide verden, efterdønninger af den tyske 

 naturfilosofis dynamiske theorier, der omkring århundredeskiftet 

 havde spillet en vis rolle, men som kemikerne nu alt for mange 

 år siden havde tabt al interesse for. Kopp bemærker meget 

 rigtigt, at disse theorier ialfald har gjort den nytte, at det er 

 bleven indlysende, at det selv med den største skarpsindighed 

 og den dybeste indsigt på andre felter, dog ikke er muligt i 

 kemien at gjennemføre en almindeligere betragtning uden grun- 

 digt kjendskab til de kemiske kjendsgjerninger. 



Der var endnu ikke udkommet nogen lærebog i kemi her i 

 landet; det første forsøg blev gjort af den som landmand så 

 høit fortjente overlærer Jacob Sverdrup, som 1836 udgav en 

 „Chemie for Landmænd", hvoraf dog blot første del udkom. 

 Den blev anmeldt i „Den Constitutionelle" af professor Keyser, 

 der bl. a. bemærkede, at bogen lå mere end 20 år tilbage i 

 tiden, og som mente, at det overhovedet ikke havde været 

 noget tab for den norske landmand, om den kemi, som hr. 

 Sverdrup havde betænkt ham med, ikke var kommen for lyset. 

 Bogen blev også anmeldt i „Morgenbladet"; vilde man tie stille 

 til dette produkt, siges der, måtte man i udlandet tro, at kemien 

 idethele stod på svage fødder i Norge. — Den første brugbare 



Nyt Mag. f. Naturv. XXXXIII. IV. 23 



