354 TH. HIORTDAHL. 



lærebog i voit sprog fik man 2 år efter i bergmester M. W. 

 SiNDiNGS „Lærebog i Chemien efter Wöhler". 



Professor Keyser forstod godt, at den nndervisning i kemi, 

 der var ham overdraget som et slags underbrug under et andet 

 fag, og som hovedsageligt var beregnet på andenexamens- 

 studerende, medieinere og farmaceuter, langtfra var tilstrække- 

 lig, og han mente isærdeleshed, at det var nødvendigt at sørge 

 for undervisning i teknisk kemi. Han indgav derfor, sammen 

 med nogle kolleger, den 27de april 1833 en forestilling til stor- 

 thinget om oprettelsen af en teknisk skole her i landet, ved 

 hvilken kemien skulde være hovedfaget; vedkommende lærer 

 måtte blive at søge i udlandet, da der neppe gaves „nogen vel 

 erfaren teknisk kemiker i vort land". Skolens plan var meget 

 beskedent anlagt med et årsbudget af 12 000 kroner og en byg- 

 ning, hvis kostende ansloges til 36 000. Da sagen behandledes 

 i storthinget d. 21de mai, föreslog Herman Foss, at den skulde 

 oversendes regjeringen til nærmere udredning, men delte forslag 

 mødte modstand hos Mariboe, der fandt, at oprettelsen af en 

 sådan læreanstalt vilde være for tidlig, idet oprettelsen af mindre 

 skoler for håndværkere burde gå forud, han fandt også planen 

 altfor kostbar og endelig erklærede han den for uhensigtsmæssig, 

 idet den var for theoretisk anlagt. Han benyttede anledningen 

 til samtidigt at klage over undervisningen ved universitetet, som 

 han også fandt altfor theoretisk, og navnlig mente han, at de 

 kemiske forelæsninger af denne grund ikke var hensigtsmæssige. 

 Han fremsatte derefter et forslag, der gik ud på: A. Bevilg- 

 ning af 1) 800 kroner årlig som tillæg for en universitetslærer, 

 der på den offentlige tegneskole skulde give undervisning i 

 fysikens og kemiens begyndelsesgrunde, især med hensyn til 

 deres anvendelse på håndværksindustrien, 2) 1200 kroner en- 

 gang for alle til experimenter og anskaffelse af et kemisk hånd- 

 apparat til brug ved demonstrationer. B. At regjeringen 

 skulde anmodes om at undersøge, om der i udlandet skulde 

 findes nogen „navnkundig professor" (senere rettet til „duelig 



