BIDRAG TIL KEMIENS HISTORIE 1 NORGE. 305 



lærer") i teknisk kemi, der vilde modtage ansættelse som pro- 

 fessor ved universitetet med gage af 6000 kroner, eller om en 

 sådan ikke kunde erholdes, at søge engageret et andet subjekt 

 fra udlandet, der vilde tage i mod ansættelse som lektor med 

 3000 kropers gage. Mariboe oplyste under debatten, at han 

 havde tænkt på en, som han troede hed Wölner (Wöhler), hvor- 

 til Foss bemærkede, at denne Wölner vel ikke kunde være så 

 navnkundig endda, siden forslagsstilleren ikke var sikker på 

 hans navn. — Maribges forslag blev forkastet, og Keysers 

 forestilling oversendtes regjeringen, men der kom ikke noget ud 

 deraf ^. 



Endelig ansøgte Keyser om at fritages for at holde fore- 

 læsninger over kemien ved universitetet, idet han erklærede, at 

 det med de fremskridt, naturvidenskaberne i den senere tid 

 havde gjort, ikke længere var muligt for en enkelt mand at 

 overlage både fysiken og kemien. Andragendet indvilgedes ved 

 kgl. res. af 10de juni 1837, og forelæsningerne over kemi blev 

 midlertidigt overdragne til Chr. Boeck, som afholdt dem i de 

 næsle to år. 



Universitetets første lærer i kemi blev nu Julius Thaulow. 

 Han var født i Slesvig 1812, men tilhørte en norsk slægt; i 

 tyveårsalderen kom han til Christiania som assistent hos Keyser, 

 men efter nogle års forløb opgav han denne stillinga for i Stockholm 

 og Tyskland at studere kemi, og sommeren 1837 fik han reise- 

 stipendium for at uddanne sig til at overlage lærerstillingen i 



^ Der nedsattes det følgende år en kommission til sagens behandling, 

 men denne föreslog opreltelsen af et realakademi, i hvilket også kunst- 

 skolen og krigsskolen skulde indlemmes. Til at behandle dette helt 

 nye og mere vidtgående forslag nedsattes to år senere atter en ny 

 kommission. Keyser var medlem af begge kommissioner, men bad sig 

 snart fritaget for at være med i den sidste. 



2 Efter ham kom hans yngre bror Harald Thaulow, der 1843 blev 

 apotheker i hovedstaden; han udgav 1841 en veiledning i kvalitativ 

 analyse. Harald Thaulovf var en original og excentrisk personlighede 

 der i sine senere leveår til minde om surstoffets opdagelse stiftede et 

 legat (4000 kr.), hvis renter først kommer til uddeling fra 1974. 



