BIDRAG TIL KEMIENS HISTORIE I NORGE. 365 



sig hertil, idet den yderligere föreslog, at den nye amanuensis 

 skulde ansættes ved kgl. konstitution på grund af stillingens 

 betydning, sammenlignet med almindelige assistenters. Da sagen 

 kom til behandling i storthinget 1857, blev der imidlertid be- 

 vilget gage til et nyt lektorembede i kemi; men. da universitetets 

 myndigheder fandt, at den nye lærer burde være den ældre 

 underordnet og ikke sideordnet, blev bevilgningen ikke laget til- 

 følge. Sagen udstod nu til det 3 år efter sammentrædende stor- 

 thing, og først 1860 blev endehg første amanuensisstillingen be- 

 sluttet oprettet^. 



Streckers ophold her blev ikke af lang varighed ; han 

 havde vistnok afslået flere ærefulde kaldelser til udlandet, men 

 omsider bestemte han sig til at modtage et tilbud om at komme 

 til Tübingen som Gmelins etterfølger, hvorfor han meddeltes 

 afsked Ilte februar 1860^. Hans elever og venner hædrede 

 ham ved at lade hans buste, udfort i marmor af Borch, opstille 

 i universitetets kemiske forelæsningssal. 



Ved Streckers bortgang blev undervisningen i kemi over- 

 draget til Hans Henrik Hvoslef, en elev af Wöhler. Han 

 blev året efter Iste amanuensis, og indehavde denne stilling 

 tilligemed lærerposten ved den militære høiskole, indtil han 1867 

 blev apotheker i hovedstaden. Hvoslef har, foruden sin doktor- 

 afhandling om fosformetaller, leveret en række videnskabelige 

 arbeider, blandt hvilke særligt er at fremhæve hans undersogelse 

 af santoninets spaltning. 



Den Ute januar 1862 udnævntes Peter Waage (1833-1900) 

 til lektor i kemi ved universitetet, og i samarbeidet mellem ham 

 og Cato Maximilian Guldberg (1836—1902) gav vort land sin 

 første, men desto betydningsfuldere, indsats i kemiens almindelige 

 historie. 



1 Denne stilling ophævedes 1872, idet samtidigt et nyt professorembede 



i kemi blev oprettet. 

 - Fra Tübingen kom ban 1870 til Würzburg, hvor han døde allerede 



året efter. 



