14 Peter Annæus Øyen. 



forestillinger om lier og der gjennemsættende bjergkjeder. 

 Endskjønt forestillingen og ligesaa den form, livorunder den 

 fremkommer, naturligvis er meget uiidviklet, skal jeg dog hid- 

 sætte følgende: „det liøieste Land er midt i Norge, men paa 

 begge Ender hælder det ned ad. Det bredeste og meste Land 

 er ligeledes saa godt som midt i Riget, dog lidt sydligere"^). 

 Det var Keilliau, Munch, og Helland forbeholdt videnskabelig 

 at udvikle disse grundtræk i Norges orografiske forhold. Jeg 

 vil ikke ved denne anledning gaa nærmere ind paa dette 

 interessante [spørgsmaal, da det i sin bredde ligger udenfor 

 foreliggende arbeide; men jeg har dog i forbigaaende villet 

 henvise dertil, da opfatningen af landets almindelige orografi 

 ogsaa spiller en indirekte rolle ved behandlingen af Jotun- 

 fj eldenes glaciale forhold, og der er saa meget mere grund 

 til at have opmærksomheden henvendt paa dette spørgsmaal, 

 som der netop i den senere tid er gjort et forsøg paa at ind- 

 føre plateautrin i opfatningen af Norges overflade^). Det vilde 

 være et helt orografisk arbeide for sig at undersøge, hvorvidt 

 en saadan opfatning er overenstemmende med de virkelige 

 forhold eller ei. Helland har for en stor del af det sydlige 

 Norges vestlige del paavist et skraaplan^) — altsaa findes ikke 

 de nævnte plateautrin inden denne egn. For landets sydøst- 

 lige del synes forholdene langt mere simple og det almindelige 

 afheld langt mere iønefaldende ; men en videnskabelig under- 

 søgelse af forholdet mangler endnu. Det er imidlertid ind- 

 lysende, at man for dette øiemed ikke kan benytte et ske- 

 matisk oversigtskart, og man maa ligeledes vogte sig omhygge- 

 lig for at trække ind i dette spørgsmaals besvarelse de fæ- 

 mener, der paa en karakteristisk maade fremtræder som trin 

 i erosionsløbede*), ligesom ogsaa de fænomener, der knytter 

 sig til en tidligere, forholdsvis høi marin grænse^). 



1) E. J. Jessen: KoDgeriget Norge 1763, Pag. 594. 595. 



2) Hansen: Om beliggenliefcen av bræskillet, Pag. 62. 63. 

 The Journal of Geologi Vol. II, Pag. 125. 



^) Den norske turistforenings aarbog 1880, Pag. 86. 



^) Øyen : Pytbræen (Et bidrag til Folgefonnens geologi), Pag. 4. 



^) Jeg vil ikke ved denne anledning gaa nærmere ind paa en diskusison 

 af den rolle, som den tidligere marine grænse spiller med hensyn 

 paa landets orografiske forhold, da jeg haaber ved en senere anled- 

 ning at kunne behandle dette fænomen noget udførligere i sammen- 

 hæng med mærkerne efter landets stigning. 



