Bidrag til Jotunfj eldenes glacialgeologi. 15 



Spørgsmaalet om skraaplan eller plateauer som be- 

 stemmende træk i landets orografi har imidlertid baade i og 

 for sig rent geografisk seet som ogsaa i geologisk henseende 

 en saavidt stor interesse, at der forhaabentlig ikke vil hen- 

 gaa lang tid, førend det foreligger besväret. 



I den saaledes forholdsvis oprindelige överilade er da 

 senere ved erosionens arbeide udmeislet fjorde, dale, indsøer, 

 indtil man i landets høieste egne i den karakteristiske botn- 

 dannelse har for sig en miniature fortsættelsen og et billede 

 af den tidligere erosion. 



Penck antog ved et meget beskedent overslag, at høiden 

 af glacialperiodens isdække havde naaet til 3250 m. o. h.^) og 

 altsaa havt en mægtighed af ca, 700 meter over det centrale 

 Skandinaviens nuværende høieste toppe, en antagelse som 

 sammenlignet med de interessante resultater, Nansen har bragt 

 fra Grønland^), slet ikke synes urimelig. 



Imidlertid har Hansen gjort gjældende, at „de høieste 

 fjeldtopper har ikke været skuret av nogen storbræ"^), og 

 „at storbræen faktisk ikke har nået høiere end 1600 — 2000 

 m. langs Norges høideakse"^). Man kunde være noget i tvivl, 

 om Hansen her tænker paa den proteroglaciale eller epiglaciale 

 storbræ; men der siges jo paa et andet sted ganske tydelig: 

 „bottenvirksomheten og de lokale bræer har under istiden 

 kun arbeidet på nunatakkerne og av dem frembrag"t alpe- 

 formerne, piggerne, tinderne, hornene, hestene^), og videre: 

 „på et almindeligt panorama over Jotunheimen er overgangen 

 fra fjeldvidden foran til Jotunfjeldenes nunatakker iønefaldene, 

 likedan står Rondane, Sølen"^), og det hjælper lidet, at ud- 

 talelsen paa et andet sted ikke er fuldt saa tilspidset: „både 

 Rondene og Sølen ragede op over indlandsisen som nuna- 

 takker, i hvertfald på den tid da seterne dannedes"'); ja den 

 samme anskuelse synes fremdeles at gjøre sig gjældende^). 



1) Penck: Vergletscherung der deutschen Alpen, Pag. 194. 



2) Wiss. Ergebnisse v. Nansens Durchquerung y. Grönland, 

 ^) Hansen: Om beliggenheten af bræskillet, Pag. 70. 



4) 1. c, Pag. 100. 101. 



5) Arch, for Math, og Naturv. B. 15, Pag. 35. 



6) 1. c, Pag. 36. 



7) 1. c, Pag. 10. 



8) The Journal of Geology Vol. n, Pag. 128. 



