Bidrag til Jotunfj eldenes glacialgeologi. 21 



isskuringens retning, et forhold som Heim med megen be- 

 stemtlied liar fremhævet^). Kjerulf fandt imidlertid ^,ingen 

 grund til at notere"^) stød- og læsider, og derved har 

 en stor del af hans iagttagelser over skuringsfænomenet 

 mistet sin interesse for den glacialgeologiske forskning; 

 thi at henstille til læseren selv at „dømme hvorfra og hvor- 

 hen"^) er jo i et saadant tilfælde i og for sig meningsløst 

 — det er i naturen, ikke paa kartet, man maa undersøge 

 isens bevægelses retning. Man gjenfinder imidlertid den 

 samme fremgangsmaade i et af Den geologiske undersøgelse 

 endog ganske nylig udgivet skrift „Gausdal" ; det er ganske 

 betegnende, at „de steder, hvor mærkerne viser sig paa 

 horisontale fläder"*), er antaget for de bedste observations- 

 punkter. Iagttagelser af denne beskaffenhed har, ialfald inden 

 den heromhandlede egn, for den glacialgeologiske forskning 

 en betydning, der nærmest kan sættes ækvale nul. 



Enhver der har befattet sig med studiet af skurings- 

 fænomet, vil vistnok have gjort samme erfaring som Helland, 

 at der gives „Egne, hvor man kan være i Tvivl om, hvorfra 

 Bevægelsen kom"^); i saadanne tilfælde er naturligvis det 

 eneste rigtige kun at notere stribens retning — der er nok 

 ikke tvivl om, at angivelsen af tvilsomme retninger som sikre 

 har foraarsaget ikke saa liden ulempe i den glacialgeologiske 

 literatur. 



Undersøgelsen af skuringsfænomenet støder imidlertid i 

 denne egn paa mange vanskeligheder. Naar man kommer saa- 

 pas i høiden, at man kan være nogenlunde sikker paa at have 

 mærkerne efter det tidligere udbredte isdække for sig, saa 

 er man i almindelighed kommet op i frostsprængningens 

 region, og den sprængning, som foregaar her, kan være saa 

 sterk^), at ikke blot striberne, men ogsaa de moutonnerede 



^) Heim: Handbuch der Gletscherkunde, Pag. 355. 

 2) Kjerulf: Udsigt over det sydlige Norges geologi, Pag. 38. 

 ^j Kjerulf: Udsigt over det sydlige Norges geologi, atlas, Pl. VI. 

 4) Bjørlykke: Gausdal, Pag. 32. 



^) Helland : Forsøg paa en geologisk Diskussion, Pag. 262. 

 ^) Brøgger: Lagfølgen på Hardangervidda, Pag. 3. Norges geol. un- 

 dersøgelse, aarbog 1892. 93, Pag. 23. 



