Bidrag til Jotunfj eldenes glacialgeologi. 31 



del af Norges kyststrækning som inde i landet og i nær- 

 heden af nu eksisterende bræer; udprægede setefænomener 

 har jeg ogsaa havt anledning til at iagttage paa Spitzbergen. 

 Kjendsgjerningerne bar overbevist mig om, at man, som Blytt 

 siger, har med „aldeles forskjellige ting" ^) at gjøre. Naar 

 jeg imidlertid nu sammenligner min skisse af de paa Kampen 

 og Sjedalskampen optrædende seter med den noterede beskri- 

 velse af dem, maa jeg være enig med Blytt i at opfatte dem 

 som strandmoræner, altsaa som vidner om en oscillation i de 

 klimatiske forhold. Det ligger udenfor nærværende arbeides 

 ramme atgaa nærmere ind paa den mærkelige kritik, Hansen-) 

 øver ligeoverfor denne iagttagelse, idet der endog gjøres gjæl- 

 et „optisk bedrag"; men fremgangsmaaden er noksaa karak- 

 teristisk. Det turde nok i foreliggende tilfælde være, at „be- 

 draget" er paa kritikerens side, muligens fordi iagttagelsen 

 ikke ikke passer videre godt for den opkonstruerede setesjø- 

 theori. 



Det er imidlertid ikke blot paa dette sted, strandmoræne- 

 fænomenet forekommer i disse trakter; men jeg har ikke paa 

 andre steder fundet det saa skarpt fremtrædende i bestemt 

 adskilte trin som her. Helt oppe i Leirdalen finder man dal- 

 siderne langt opover bedækket med store masser morænegrus, 

 der nærmest maa befragtes som en kombination af bund- og 

 strandmoræne ; de har forresten senere været udsat for bety- 

 delig denudation. Ganske paa lignende maade finder man 

 fænomenet udviklet paa mange steder nedover Bæverdalen 

 helt nedover mod Lom. I Sjaak finder man ogsaa lignende 

 fænomener, men noget anderledes udviklet, idet bundmorænen 

 her er fremherskende. I Lom synes fænomenet ikke at op- 

 træde; dog har jeg ved Garmo langt oppe i fjeldsiden set en 

 utydelig, noget uregelmæssig linje, som muligens er en strand- 

 morænerest. I Vaage har jeg fra Sorenskrivergaarden set en 

 linje høit oppe i lien paa Ottavandets sydside, en linje lige- 

 overfor hvilken jeg i øieblikket var noget i tvivl, om det 

 ikke var en virkelig strandlinje; men denne tvivl blev hævet, 

 idet jeg fik anledning til at sammenligne den med en lig- 

 nende linje høit oppe i lien ovenfor Sørum. Denne sidst- 



^] Blytt: To kalktuf dannelser i Gudbrandsdalen, Pag. 35. 

 2) Hansen: Om beliggenlieten av bræskillet, Pag. 15. 16. 



