34 Peter Aniiæus Øyen. 



liar det dog ikke været mig mulig at opdage noget, der kunde 

 tydes som strandlinje eller som strandmoræne — livad der 

 muligens ved en forbireise kunde virke skuffende, er endel 

 récente stenras i Skeikampens fod. 



Nærmer man sig Jotunfj eldenes mere centrale del, saa 

 paatræffes ogsaa seter, om end sparsomt; muligens vil en nøi- 

 agtig detailundersøgelse kunne give endel fortsætte bidrag. 

 Eeuscii angiver en sete fra Sikkilsdalen^) og en række strand- 

 moræner fra Molfly (Gjende)^). Ved Olstappen har jeg seet 

 terrasser i flere trin uden, at jeg imidlertid fik anledning til 

 nøiere at undersøge forholdet. 



Fra Oskampens nordvestside omtaler Reusch^) en sete som 

 jeg efter hans af bildning og beskrivelse at dømme antager 

 for en sikker strandmoræne; dette passer meget godt med 

 en iagttagelse^), som jeg tidligere har gjort paa sydsiden af 

 Oskampen mellem denne og Østhø. Man har nemlig her en 

 meget denuderet morænemasse, der er saaledes bearbeidet af 

 vand, at resultatet er et indviklet terrasseterræn. Paa sine 

 steder har terrassedannelsen fortsat saa længe, at kun smale 

 egge, der stryger i sydøstlig retning, er blevet staaende igjen; 

 indimellem disse terrasser og egge ligger nu smaa tjern. I 

 fjeldsiden ser man, at terrassedannelsen tudels har levnet en 

 sete, der altsaa i dette tilfælde er en erosionsrest. Det ligger 

 nu meget nær at sammenknytte disse to iagttagelser ; thi det 

 er sandsjmlig, at paa en tid, da endnu Heimdalens bræ sendte 

 en tunge mod nordøst mellem Oskampen og Heimdalshø, var 

 allerede den i sydøstlig retning mellem Oskampen og Østhø 

 udskj^dende bræarm smeltet, og i dens sted banede her en del 

 af brævandet sig vei. 



Med hensyn til seters forekomst som strandmoræner i de 

 nuværende bræers umiddelbare nærhed tillader jeg mig at 

 henvise til mine „Isbræstudier i Jotunheimen". 



At det foregaaende fremgaar tydelig, at man fra de nu i 

 Jotunheimen eksisterende, forresten ikke ganske ubetydelige 



^) Norges geol. undersøgelse, aarbog 1892. 93., Pag. 58. 



2) 1. c, Pag. 58. 



3) 1. c, Pag. 58. 



^) Den norske turistforenings aarbog 1893, Pag. 72. 



