38 Peter Armæiis Øyen. 



tlieori vil kanske indvende, at denne oentraldepression er 

 preglacial og ved at ligge omtrent i midten af eruptivfeitet 

 minder om en kraterdepression — ligeoverfor denne indven- 

 ding vil jeg kun minde om saadanne enkeltvis opragende tinder 

 som Uladalstind, Raudalstind, Skarvdalseggen, der som central- 

 tinder ikke viger meget tilbage for de omkransende tinder, 

 ja endog overgaar tinderne mod sydvest i køide. 



Jeg maa ved denne leiligked lade mig nøie med at kave 

 paavist aarsagen til disse to, henholdsvis af Helland og mig 

 paaviste depressioner. Man vil udentvivl gjenfinde det samme 

 træk paa flere steder ; men de nødvendige detailundersøgelser 

 mangler endnu til at kunne forfølge fænomenet videre, noget 

 der forresten ogsaa vilde ligge udenfor nærværende arbeides 

 ramme. Jeg maa imidlertid gjøre opmærksom paa, at man 

 ikke faar give sig til at opkonstruere disse depressioner ved 

 hjælp af et kart; man faar søge dem ude i naturen, hvor de 

 findes. Man har jo nok af eksempler paa, hvortil det fører 

 at anstille de orografiske iag-ttagelser i sit studerværelse: jeg 

 behøver kun at minde om det af Elie de Beaumont opstillede 

 réseau pentagonal. Ja man behøver ikke at gaa ud af landet 

 for at se folgerne af en saadan fremgangsmaade. Imidlertid 

 maa man vogte sig for at sammenstille Munchs^) forsøg paa 

 at fremfinde bestemte linjer i Norges orografi med det forsøg, 

 Kjerulf^) senere gjorde paa at opstille de „sprækkesystemer, 

 som opskjære landpladen" eller paa at fremfinde „det hemme- 

 lighedsfulde system af liniers net"; thi for Munch gjaldt det 

 endnu væsentlig de rent topografiske forhold — de genetiske 

 laa ham mere fjernt. At dislokationer har indflydelse paa 

 configurationen derved, at erosionens baner delvis kan be- 

 stemmes, er et forhold, som ikke maa sammenblandes med 

 den egentlige aarsag. 



Saavidt jeg ved, er det første gang, saadanne større de- 

 pressioner i Norges overfiade er sat i genetisk forbindelse 



1) Gæa norvegica, Pag. 510. 

 2) Kjerulf: Om Skuringsmærker o. s. v. Univ. prog. 1870. 



Et Stykke Geografi i Norge. 



Stenriget og Fjeldlæren 1878. 



Udsigt over det sydlige Norges geologi. 



Dybgruuden i Mjøsen og Randsfjord. i 



Fortsatte b emærkninger om relieff orliolde. 



Die Dislocationen im Christianiathal. 



