40 Peter Annæus Øyen. 



Jeg har rigtignok ikke liavt anledning til at anstille 

 mange undersøgelser med hensyn til de orografiske forhold, 

 inden den af Munch behandlede egn; men naar jeg sammen- 

 stiller, hvad jeg selv har iagttaget, med de af Brøgger^) og 

 E-eusch^) anstillede undersøgelser, tror jeg dog med bestemthed 

 at kunne udtale, at den af Munch paapegede depression ikke 

 paa nogen maade orografisk talt kan sammenstilles med de to 

 af mig tidligere behandlede depressioner. Jeg antager ogsaa, 

 at opgaven for Munch selv kun har været at give en generel, 

 sammenbindende oversigt over de rent topografiske forhold, 

 og den form, som denne oversigt har faaet, vidner om hans 

 skarpe blik for det karakteriske træk i en egns topografi. 



Det her fremhævede ny træk i Norges orografi finder 

 efter min mening en ganske simpel forklaring, naar man an- 

 skuer det fra den glaciale erosionstheories standpunkt; for 

 modstanderne af denne maa det nødvendigvis berede ny vanske- 

 ligheder. I ethvert fald er det et træk, som man ikke maa 

 glemme at tage med i betragtning ved en éventuel under- 

 søgelse af det sydøstlige Norges orografi, idet man nemlig 

 inden dette omraade, hvor store indsøer og mægtige dalfører 

 antyder tidligere isstrømme af betydelig udstrækning og 

 mægtighed, maa vente sig dette fænomen fremtræde. Jeg 

 skal i denne forbindelse kun gjøre opmærksom paa Hørbyes 

 udtalelse, „at der i Virkeligheden ikke findes en saadan Sam- 

 menhæng mellem Fjeldene paa Rigsgrændsen og dem vesten- 

 for, men at tværtimod en mærkelig Fordybning næsten uden 

 Afbrydelse kan forfølges langs Eigsgrændsen paa dette strøg"^). 



Jeg vil inde i Jotunheimen begynde med at omtale mar- 

 kerne efter fire centrale bræ.strømme, som jeg vil opkalde 

 efter de respektive dalfører: Leirdalsbræ, Visdalsbræ, Storaa- 

 dalsbræ og Utladalsbræ. 



Leirdalens nuværende hydrografiske gebet begjnider med 

 Kirketjern, der er en tjrpisk botnsø. Jeg har desværre ikke 

 paa dette sted havt anledning til at anstille saa indgaaende 



ved Stipendium foretagne Reiser gjennem Hardanger, Numedal 

 Thelemarken m. m. Hermed et Kart." (Manuskript). 



1) Brøgger: Lagfølgen på Hardangervidda. 



2) Norges geol. undersøgolse, aarbog 1893. 93, Pag. 51 flg. 



3) Nyt Mag. for Naturv. B. 11, Pag. 112. 



