Bidrag til Jotunfj eldenes glacialgeologi. 45 



som nu for botnernes vedkommende anerkj endes af den gla- 

 ciale erosionstheories modstandere^). Senere har imidlertid 

 Helland^) udtalt sig meget bestemt for, at der selv ved de 

 smaa botnbræer finder sted en skuring. Allerede i mine „Is- 

 bræstudier i Jotunheimen" (cfr, Pag. 55) udtalte jeg min til- 

 slutning til den opfatning, at forskjellen mellem erosions- 

 evnen hos en botnbræ og en dalbræ ikke er af kvalitativ, 

 men kun af kvantitativ art; samtidig gjorde jeg imidlertid 

 opmærkoom paa, at bræens betydning som eksportør og dens 

 indflydelse ligeoverfor temperaturen var to momenter, som 

 nødvendigvis maatte tåges med i betragtning. Denne opfat- 

 ning, der var gründet i den maade, hvorpaa erosions- og con- 

 figurationsforhold o]3traadte i Jotunheimen, har jeg ved senere, 

 talrige iagttagelser paa andre steder ikke fundet nogen grund 

 til at forandre. Det eneste skulde være, at de tre faktorers 

 indbyrdes kvantitative forhold er blevet mere præciseret saa- 

 ledes, at jeg nok tror at kunne udtale, at ved noget større 

 bræer vil under almindelige forhold den egentlige erosion 

 være den overveiende, medens de to sidstnævnte faktorer vil 

 spille en fremtrædende, ja til og med dominerende rolle ved 

 smaa og høitliggende bræer. 



Selv om man i Jotunheimen lod de i form af erratiske 

 blokke, men hovedsagelig som forskjellige morænearter fore- 

 kommende løse masser ud af betragtning, saa tydede jo slam- 

 mængdebestemmelserne^) paa en ikke ganske ubetydelig ero- 

 sion, og i en senere opsats „Slammængden i bræelve"*) har 

 jeg paavist, at denne slammængde nødvendigvis maatte til- 

 tage, eftersom man ved at gaa tilbage mere og mere nær- 

 mede sig istidens større og selvfølgelig langt mere eroderende 

 bræer. Der var jo saaledes ingenting iveien for, at botner 

 og dale, ja indsøer kunde være eroderet — ja ikke nok der- 

 med : tilbageført til sit oprindelige leiested maatte jo nødven- 

 digvis alt dette slam udfylde en hel del af de i fjeldmassen 

 nu værende fordybninger. 



1) Cfr. f. eks. Helm's fremstilling i „Handbuch der Gletscherkunde", 

 Pag. 400 og Schiøtz's fremstilling i „Nogle Bemerkninger om Dan- 

 nelsen af Strandlinier i fast fjeld", Pag. 7. 



2) Helland: Om Indsøerne i Italien og Fjordene i Norge, Pag. 392. 



3) Øyen: Isbræstudier i Jotunheimen, Pag. 50—52. 

 *) Naturen 1893, Pag. 340 flg. 



