48 Peter Annæus Øyen. 



sit underlag og erindrer de blankpolerede fläder, der ofte 

 findes som mærke efter isens arbeide, saa undrer man sig 

 over, at dette moment ikke for længe siden er betragtet 

 som væsentlig ved bræerosionen. Hvorledes bræen selv 

 eroderer sit leie, er paa en mesterlig maade fremstillet af 

 Bøhm^). Naar imidlertid Bølim lægger en stor vegt paa 

 „Steilen rascherer Bewegung oder gesteigerten Druckes"^), saa 

 maa man huske nøie paa, at disse to faktorer kan inter- 

 ferere paa mangfoldige maader saaledes, at endog modstandere 

 af den glaciale erosionstheori paa sine steder tilsyneladende 

 kan have ret i sit ræsonnement. Slaaende resultater erholder 

 man, naar bevægelse og tryk interfererer paa en saadan maade, 

 at de to komponenter falder i samme retning, saaledes som 

 tilfældet er ved flere indsødannelser. Jeg ved ikke, om det er 

 de fænomener, jeg nu har gjort opmærksom paa, Penck har 

 havt for øie, naar han siger: „Ein Gletscher wirkt nicht wie 

 ein Pflug, er wirkt in der Art wie rasch fliessendes "Wasser, 

 welches im Stande ist, Sand und kleine GeröUe bergan zu rollen, 

 er wirkt wie ein lebhafter Gebirgsbach"^); men udtrykket 

 lader sig træffende anvende ogsaa ligeoverfor disse fænomener 

 — afvekslende indsnevring og udvidning, afvekslende erosion og 

 aflagring er fælles for begge. Den maade, hvorpaa Heim*) 

 behandler denne Penck's sætning, er et illustrerende eksempel 

 paa, hvilken ensidig betragtningsmaade modstanderne af den 

 glaciale erosionstheori ofte gjør gjældende ligeoverfor de i 

 forbindelse med bræerosionen staaende fænomener. Indtil de 

 nødvendige exakte undersøgelser med hensyn til bræbevæ- 

 gelse og bræmægtighed foreligger, har man i „veined struc- 

 ture" (Forbes) et fænomen, der leder langt paa vei ved be- 

 dømmelsen af hidhørende forhold. 



Efter at Nordre Uladal er traadt til, bliver Visdalen videre ; 

 i dalbunden og opover fjeldsiderne optræder tildels større 

 masser af morænegrus, og paa begge sider aabner der sig 

 sidedale i, hvilke bræer træder frem, hvorefter den saa endelig 

 senere forener sig med Bæverdalen. 



') Bøkm: Bodengestaltende Wirkungen der Eiszeit, Pag. 8 — 11. 

 2; 1. c, Pag. 20. 



^) Penck: Vergletscherving der deutsclien Alpen, Pag. 388. 

 *) Heim: Handbuch der Gletscherkunde, Pag. 392. 



