Kobberets historie. 71 



Tis interesse i dette arbeide at indflette nogle mere leilig- 

 hedsvis indsamlede oplysninger om vore ældre kobberverk 

 af anden og tredie rang. 



Vi begynder med at opregne nogle kobberverk, som i 

 ældre dage har faaet specielle privilegier ^), oghidsætter sam- 

 tidig ogsaa privilegiernes datum, 



Cruds Gave kobberverk (Kvikne); 2ld6 okt. 1633. 



Ytterøens kobberverk; 2den marts 1636, 24de jan. 1663. 



Seils kobberverk i Gudbrandsdalen; 28de mai 1642, 30te dec. 1664; 



Eøros kobberverk; 19de okt. 1646, 19de marts 1649, 17de april 1673, 

 26de sept. 1685; 



Løkkens (Meldalens) kobberverk ; 14de juli 1662 (konfirmeret 2den 

 aug. 1665) ; 



Espedalens kobberverk; 4de jan. 1666; 



Idlliendalske (Lilledalske) kobberverk ; 24de juli 1668 (27de april 1689) ; 



Fredriksgaves kobberverk (det gamle Sellsverket, paany optaget) ; 14de 

 nov. 1671, 23de juli 1687 ; 



Foldalens (eUer ny Fredriksgaves) kobberverk; 15de juli 1748; 



Sands eller Oudalske kobberverk (Hof i Odalen); 26de april 1742; 



Lille-Herred eller Hitterdalens kobberverk; 9de marts 1753 ; 



Kongs kobberverk (nær G-jellebæk, i Lier); 3die sept. 1753; 



Grimeliens kobberverk (Søndfjord); 9de juni 1759; 



Enighedens kobberverk; 9de juli 1764. 



Af kobberverk kan, foruden de ovenfor opregnede større 

 Terk, nævnes: 



I det trondhjemske 

 (foruden Itøros, Kvikne, Meldalen, Meråker og Foldalens kobberverk) : 



Særskilt kobberverk i Lilleelvedal ; ca 1673—1685; ogsaa drevet gjen- 

 tagende gange senere. 



Faadalens kobberverk i Tønset; 1722 — 1747. 



Forskjellige gruber i Os, søndenfor Eøros; drevne dels i tidligere 

 dage, dels i slutningen af 1880-aarene og begyndeisen af 1890-aarene, 

 under Hommelvikens kobberverk (extraktionsverk). 



Særskilte smaa (kobberverk i Holtaalen og andetsteds i Gruldalen; 

 verket i Holtaalen bl. a. i drift omkring aar 1860 ; det Budalske kobberverk 

 i Støren, drevet i slutten af det 17de aarh., paany 1721 — 1725; det Sogne- 

 dalske kobberverk, i midten og slutten af det 17de aarb. 



Videre kan henvises til rent historiske arbeider (ex. Øverlands illu- 

 strerede Norgeshistorie) og til de senere under de enkelte bergverk 

 (Røros, Foldal, Alten, osv.) citerede specielle monographier. Og 

 endelig findes der i rigsar kivet en hel del gamle, haandskrevne beret- 

 ninger om landets ældste kobberverk. 

 ") Efter A. Helland „Norsk bergret", 1892, s. 543. — Oversigten er paa 

 langt nær ikke fuldstændig. 



Ml W ' JMW^u r awU M— ■ 



