Kobberets historie. 77 



l.å mill. tons smeltemalm (hvortil kommer for de senere aar i 

 sum ca. 210.000 ions exportJcis, videre en hel del i tidligere 

 dage som værdiløs bortskeidet svovlkismalm, navnlig ved Kon- 

 gens grübe). 



Til sammenligning kan indskydes, at JBahlun kobberverk 

 i sum, i en 750-aarig driftsperiode, fra 1250 til 1894, har pro- 

 duceret ca. 477.500 m. tons kobber, — altsaa mellem 6 og 7 

 gange saa meget kobber som Røros i 250 aar; og Montana-feltet pro- 

 ducerede i det enkelte aar 1894 79.730 tons kobber, — altsaa 

 mere hobber i et enkelt aar end Børos i 250 aar. 



Røros verks vigtigste gruber er: 



Storvarts grübe (eller egentlig Ny Storvarts grübe), belig- 

 gende i Storvarts-f eltet, ca. 8 km. NO. for bergstaden; den 

 Gamle Storvarts grübe, som blev optaget 1645, og som i be- 

 gyndelsen var verkets vigtigste grübe, nedlagdes i de aller- 

 første aar af det 18de aarh. ; og nogenlunde samtidig (1708) 

 opdagedes den Nye Storvarts grübe, som siden har været ver- 

 kets vigtigste grübe, — i alle fald uden sammenligning dets 

 vigtigste kobbermalmgrube. 



Kongens grübe, optaget 1734, og Arvedals grübe, optaget 

 1657; drives nu sammen med den førstnævnte under fælles- 

 benævnelse Kongens grübe. Denne grübe, som i 1886 ved en 

 9 km. lang jernbane blev forbundet med Røros-Trondhjem- 

 banen, er nu verkets vigtigste kisgrube. 



Muggruben, ca. 3 km. vest for Ty vold jernbanestation ; 

 optaget 1770. 



Videre kan nævnes: Christianus Sextus grübe, i nær- 

 heden af Kongens grübe, optaget 1725, senere nedlagt, paany 

 optaget i slutten af 1880-aarene ; desuden Klinkenberg grübe, 

 Harsjø-gruberne, Heskedalsgruben samt en hel række forlængst 

 nedlagte gruber og skjærp (se herom særlig Krafts beskri- 

 velse). 



Af de 71.500 tons kobber, som Røros kobberverk til dato 

 i sum har leveret, stammer skjøusmæssig med rundt tal de 

 30.000 fra (ny) Storvarts; de 15.000 fra Kongens grübe (med- 

 regnet Arvedals grübe) og de 15.000 fra Muggruben (det 

 sidste tal kanske lidt for høit) ; regner vi smeltemalmens mid- 

 lere nettogehalt ved disse tre gruber for den hele drifts- 



