78 J. H. L. Vogt. 



periode at være henholdtvis 6, 8^/2 og 4V3 %, skulde altsaa 

 de tre gruber liave leveret: 



Ny Storvarts ca. 500.000 tons smeltemalm. 



Kongens grübe ca. 430.000 tons smeltemalm (-h 210.000 tons 

 exportkis og meget tidligere som værdiløs bortskeidet svovlkis). 



Muggruben ca. 350.000 tons smeltemalm. 



Disse ziffre gjør vistnok ikke krav paa nogen større nøi- 

 agtighed, men de giver dog et billede af de tal, med hvilke 

 man bar at operere. 



Om gruhernes dimensioner; den midlere netto Jcohbergehalt i 

 alt det udsJcudte] malmens Jcobbergehalt, osv,, kan vi bidsætte 

 følgende oplysninger. 



Storvarts grübe (886 m o. b.) er, med midlere fald 8 — 10 ^, 

 fulgt i en længde efter faldet af 1350 m (tretten bundrede og 

 femti m), med bredde fra 120 til 300 m, middel 180 m ; ialt 

 er opfaret et parti (gangflade) af størrelse temmelig nøiagtig 

 240.000 m2, bvoraf med rundt tal 180.000 m^ er af bygget, 

 medens resten gjenstaar i bergfæster og midler. 



Ovenfor bar vi seet, at gruben i sum bar leveret om- 

 kring 500.000 tons smeltemalm, à 6 "/0 kobber netto; pr m^ 

 gangflade ^) er altsaa med rundt tal produceret 2^/4 tons smelte- 

 malm^) (= ca. 160 — 170 kg. garkobber); og da gruberummene 

 i middel er næsten eller omkring 3 m bøie, skulde altsaa 

 siden grubens optagelse 180.000 m^ X 3 m bave leveret 

 500.000 tons smeltemalm ; bver m^ altsaa omkring 1 ton. Her- 

 med stemmer ogsaa resultatet for de senere åars drift, nemlig 

 1 ton smeltemalm for bver m^ af leiestedet. 



Storvarts grübe udbragte i den første halvdel af dette 

 aarhundrede, da man endnu arbeidede i de rige og mægtige 

 anbrud i grubens midtre dele, i middel 40—45 % (vægts- 

 procent) malm, som kan sættes at bave boldt mindst 5.5 % 

 garkobber netto (= mindst ca. 6 25 % virkelig chemisk kob- 

 bergehalt; disse gebaltopgaver er snarere for lave end for 



1) De forskjellige „grene" af gruben (med indbyrdes afstand neppe 

 nogetsteds over 5 m) er her tænkt indproj icerede paa en fælles 

 gangflade. 



2) Dette tal gjælder navnlig de store og rige — nu for den væsent- 

 ligste del afbyggede — partier langs efter grubens midtre strøg; 

 det representerer derimod neppe middelet for de nu i begge sider 

 af gruben gjenstaaende malmpartier. 



