86 J. H. L. Vogt. 



I midten af 1880-aarene var denne udgiftspost — frem- 

 deles med bibehold af den gamle bovedproces (venderøstning 

 Gg sortkobbersmeltning), men trækul bovedsagelig erstattet 

 ved kokes og ved nybygget skjærstensovn — reduceret til 

 375 — åOO Jer.; og nu, efter at bessemeringen er bleven fuldt 

 gjennemført, og murovn erstattet ved waterjacket-ovn ogherd- 

 garing ved flammeovnsraffination, er hytteudgifterne (ved 

 samme smeltetab som tidligere) reduceret til i middel kr. 270 ^) 



(for Storvarts grubes malm, med 6 % raffinadkobber, 

 245 kr. ; for Kongens grubes malm, med 4.2 %, og Mug- 

 grubens malm, med 4.6 % raffinadkobber, kr. 281). 



Altsaa i oversigt: 



Hytteudgifterne ved Børos hytte pr. ton garkohber eller raffi- 

 nadkohber, ved udbragt 5 % kobber netto af malmen: 

 Yed den gamle ] 



smelteproces 1854—63; trækul, gammeldags drift kr. 478 



(venderøstning, 

 sortkobbersmelt- 

 ning). 

 Bessern ering. 1893—94 „ 270 



Ifølge den s. 87 gjengivne tabel beløb hytteudgifterne 

 ved verkets samtlige hytter (Røros, Eidet, Tolgen, Lovise) 

 pr. ton garkobber sig i aarene 1833 — 42 til i middel kr. 495 

 og i 1844—67 til i middel kr. 423. 



Man har følgelig nu opnaaet en meget betydelig reduk- 

 tion, nemlig i forhold fra 100 til omkring 60; dette maa siges 

 at være et meget tilfredsstillende resultat. 



Vi skal dernæst gjengive en — af nuværende bergskriver, 

 tidligere hytteskriver K. M. Hauan — med stor omhygge- 

 lighed af verkets protokoller extraheret oversigt over Røros 

 verks drift i perioden 1833 til 1892. 



^) Ifølge hyttemesterens opgave i en af verkets sidste driftsberetninger. 



1880 — 85; kokes & trækul; omhyg- 

 gede skjærstensovne . . „ 390 



