Kobberets historie. 



99 



og fremst hytten — i denne tid har iindergaaet meget om- 

 fattende reformer. Endnu staar dog meget tilbage at gjøre, 

 navnlig ved gruberne, hvor mangelen paa mekanisk drivkraft 

 i høi grad fordyrer produktet. 



For at kunne give o versigt over det økonomiske udbytte, 

 eventuelt tab, som verksdriften i sin helhed har medført, er 

 vi henvist til at multiplicere det aarlige udbytte pr. kux med 

 kuxernes antaP) (172); specielt egner sig til udgangspunkt 

 for en saadan beregning de Angell'ske stiftelsers regnskab, 

 idet disse stiftelser eier lidt over en tiendepart af det hele 

 verk. Ved hr. Midel farts bistand har jeg faaet en fortegnelse 

 over de Angell'ske stiftelsers resultat pr. kux helt siden aar 

 1773 (for perioden efter 1831 se tabel s. 92 — 95). Idet vi kan 

 gaa ud fra, at de øvrige kuxeiere gjennemsnitlig — i alle 

 fald, naar vi tager middel for flere aar paa rad — vil have 

 solgt sit kobber til samme midlere pris som de Angell'ske 

 stiftelser, faar vi følgende økonomiske resultat for det hele 

 verk : 



Netto -udbytte ved Røros kobberverk, 

 1773—1814: 



1773—1780 . 

 1781—1790 . 

 1791—1800 . 

 1801—1810 . 

 1812—1814 . 



519.096 Rdl. 

 748.716 — 

 513.764 — 

 1.100.112 — 

 286.208 — 



sum 1773-1814 

 3.167.896 Edl. 



Tab i 1815—182 0: 

 212.592 Spd. = 850.368 kr. 



Dette tab er hovedsagelig beroende paa, at der i 1816 — 

 1818 maatte indskydes ialt pr. kux 1338 Spd.^) (= for det 

 hele verk 920.000 kr.) til dækning af det paa verket udlignede 

 bidrag til omdannelsen af landets myntvæsen. Den normale 

 verksdrift gik selv i denne periode med fordel. 



1) Kuxernes antal liar siden 1730 iiden forandring været 172. 



2) Efter Krafts tabel. 



7* 



