Kobberets Hstorie. Ill 



700 Sk^., altsaa lidt over 100 tons garkobber), men senere 

 blev verket, paa grund af uheldig økonomi (delvis fremkaldt 

 ved stort ras, 1677, i hovedgruben, Gabe Gottes grübe), om- 

 trent nedlagt, omkring aar 1680. Paany blev det optaget i 

 1707 (eller 1713) og senere drevet uden stans til aar 1789, 

 da verkets — lige ved Ørkla liggende — bedste grübe, Gabe 

 Gottes, ved en usædvanlig stor fiom (21de — 22de juli 1789) 

 i elven blev fuldstændig fyldt med vand^); senere fortsatte 

 man i de øvrige gruber med en hensygnende drift, til 1812. 



Paa tabellen s. 112 gjengiver vi, efber en fremstilling 

 (meddelt af myntmester Langberg paa grundlag af et af 

 L. Prætorius, 1756, og M. T. Brünnich, 1770, forfattet manuskript) 

 i „Magazin for Bergmandsefterretninger", no. 34, april 1878, 

 en opgave over verkets midlere produktion i perioden 1673 

 — 1768. — Og ifølge Krafts topografisk-statistiske beskrivelse 

 over Norge beløb produktionen sig til: 1774 191 Sk^.; 1781 

 145 Sk^.; 1791 110 Sk^. garkobber. 



Løkkens (eller Meldalens) kobberverk (om hvilket hen- 

 vises til samme trykte kilder som for Kvikne-verket) blev 

 optaget 1652 og naaede strax op til ganske betydelg drift ; 

 produktionen (eller rettere udførselen fra Trondhjem) var saa- 

 ledes i 1666 549 Sk^, 1668 704 Sk^., 1671 557 Sk^., 1674 

 639 Sk^. og 1676 ikke mindre end 935 Sk^. garkobber, og 

 det „fri udbytte" (verkets netto-overskud) beløb sig i de 27 

 aar, fra 1657 til 1685, til i sum ikke mindre end 250.000 Rdl. 

 (Ifølge Kraft, Topogr.-statistisk beskr. over Norge). — I „Mag. 

 for Bergmandsefterretninger", no. 34, er af Langberg (efter 

 Prætorius og BriinnicJi) meddelt en tabel over verkets samlede 

 produktion i aarene 1672 — 1676, 1676 — 1686, 1686 — 1696 og vi- 

 dere frem til 1746 — 1755; desuden for de enkelte aar 1756 — 

 1768; denne tabel gjengives her s. 112, idet vi dog for enkelheds 

 skyld benytter den ordinære decennie-beregning (1681 — 1690, 

 osv.). — Den samlede produktion fra 1672 til 1755, le egge 

 aar inklusive, beløb sig til 45.501 Sk^. 5 L^ = 7232 tons gar- 



^) Ifølge en gammel, haandskreven beretning om Kvikne, forfattet i 

 begyndeisen af aarhundredet eller slutten af forrige aarb. af bygdens 

 skolelærer Hans Nilsen Hals (øienvidne til katastrofen), var der god 

 malm i gruben, da denne blev ødelagt ved flommen, — nemlig „paa 

 stor-middelen IV2 lagter (== 3 m) mægtig god malm, ligesaa paa 

 saalen (grubens bund) IV2 lagter god malm". 



