Kobberets historie. 



119 



efter det nedlagdes i 1878, kan vi, paa grundlag af spredte 

 oplysninger i „Bergmanden" (for 1845 og 1846), i prof. Hiort- 

 dahls „Forsøg til en norsk bergstatistik, 1851 — 1875" og i den 

 'Officielle bergverksstatistik (for tiden efter 1860), sammenstille 

 følgende statistiske oversigt: 



1830 — 34. Gjennemsnitlig produktion 800 tons malm. 



1835. Produktion (eller export) 1230 tons malm. 



1836 — 37. Export 1875 tons malm; i 1839 anlagt smelte- 

 hytte, at hvilken grund for fremtiden ikke exporteredes malm, 

 men metallisk kobber (og kobbersten?). Driften i begyndeisen 

 af 1840-aarene meget stor (men opgives at have været ødsel 

 og daarlig ledet). 



1845. I sum, ved 8 forskjellige gruber, produceret 1905 

 tons smeltemalm, med kobberindhold (smeltetab ikke frareg- 

 net) 110 tons (== 100 à 105 tons kobberproduktion) ; malmens 

 midlere kobbergehalt (smeltetab ikke fraregnet) = 5.8 "/q. 

 Ved gruberne og pukverkene beskjæftigedes 410 mand ; des- 

 uden en del ved hytten, saa det samlede belæg kan sættes til 

 .600 mand. 



1846. Produktion 119 tons raffinadkobber. 



Den etterfølgende produktion sees af følgende tabel: 



Altens kobberverk. 





Produceret 



Produceret 



(G-J ennemsnitug 

 aarlig). 



(eller forsmeltet) 

 tons malm. 



tons raffinad- 

 kobber. 



1851—55 



2390 



211.5 



1856 60 



2990 



142.9 



1861—65 



2900 



141.1 



1866—70 



2510 



85.0 



1871—74 



2250 



124.5 



1875-78 



4020 



198 



Forøvrigt henvises til en ganske omfattende geologisk, 

 tildels ogsaa metallurgisk literatur, navnlig fra midten af 

 aarhundredet. 



For tiden paagaar ved Altens kobberverk ganske omfat- 



