120 



J. H. L. Vogt. 



tende undersøgelser for at afgjøre, om verket bør optages 

 paany; efter velvillige meddelelser h.ar disse undersøgelser 

 Mdtil givet gunstigt resultat. — Som en af de vigtigste aar- 

 sager til, at verket blev nedlagt, anføres, at grub erne i en 

 lang aarrække blev drevne efter det engelske „tribut-system"^ 

 ved hvilket forsøgsdrifterne i høi grad negligeredes. — Man 

 baaber at faa malmen — kobberkis i kvarts, optrædende paa 

 meget mægtige gange i en gabbrobergart — op i en gehalt 

 af 7—8 Vo. 



Ved Tigsnæs kobberverk eller kisgrube blev det første 

 skjærp opdaget høsten 1864, hvorpaa arbeidet paabegyndte 

 april 1865; derefter blev verket drevet i meget stor stil i 

 1870- og 1880-aarene (maximumsbelæg i 1882, 678 mand;- 

 i aarene fra 1878 til 1886 altid over 400 mand), hvor- 

 effcer det efter noget mindre drift i begyndeisen af 1890- 

 aarene blev nedlagt i 1894. Angaaende verket henvises dels 

 til den geologiske literatur (særlig Reusch, „Bømmeløen og 

 Karmøen", 1888; videre Nyt mag. f. naturv., b. 18, 1871; b. 28, 



Vigsnæs kobberverk. 



I — I 



CRJ 





Produceret 









[eller expor- 



Malmens 







teret^)] kis og 



netto 



Antal 





kobbermalm 



kobber- 



arbeidere» 





(med noget 



indbold. 







skjærsten). 







r 1866—70 



16.030 tons 



ca. 600 





1871—75 



26.450 — 



„ 1000 





1876—80 



28.950 — 



„ 1100 



326—558 



1881—85 



42.805 - 



„ 1600 



490-678 



1886—90 



28.360 — 



„ 900 



265 412 



1891—93 



22.198 — 



„ 400 



190—222 



\ 



^) Den egentlige kobbermalm blev fra 1870-aarene tu midten af 1880- 

 aarene forsmeltet paa stedet og bovedsagelig exporterot som skjær- 

 sten. I ovenstaaende tabel er i alle fald for enkelte aar denne 

 exporterede skjærsten m.edregnet under malmen; i virkeligheden er 

 altsaa produceret lidt mere malm end her opført. 



