Kobberets historie. 121 



1884; b. 29, 1885) og dels til de udførlige beretninger i den 

 officielle bergverksstatistik. Heraf gjengiver vi et kort uddrag 

 (se foregaaende side). 



Anden kolonne (i denne tabel), over malmens netto kobber- 

 indhold (altsaa den kobbermængde, som faktisk blev nd vunden, 

 dels ved smelteproces og dels ved extraktion) er skjønsmæssig 

 beregnet af mig; denne oversigt gjør ikke fordring paa stor 

 nøiagtighed^). 



Den gjennemsnitlige kobbergebalt i exporlkisen og kob- 

 bermalmen kan for keie de øvre og midtre dele af gruben 

 (driftsperioden indtil slutten af 1880-aarene) opføres med 3.75 % ; 

 mod dybet blev kisen kobberfattigere. — Naar alle forsøgs- 

 drifter medregnes, faldt der i middel ved driften omtrent lige 

 dele malm og berg; naar forsøgsdrifterne fraregnes, omkring 

 60 % malm og 40 % berg. Følgelig kan for grubens øvre 

 og midtre dele den midlere netto kobbergehalt opføres med 

 2 — 2.25 % for selve leiestedet og 1.8 — 1.9 ''/o, naar forsøgs- 

 drifterne medregnes. 



lalt er ved Vigsnæs grübe, som er afsynket til vertikalt 

 dyb 735 m, og som praktisk talt kan regnes at være afbygget 

 til 600 m's dyb, medens kis i ganske store mængder (men 

 med lavere kobbergehalt) er gjenstaaende i grubens bund,, 

 bleven produceret 815.000 tons exportkis, medregnet kobber- 

 malm (og noget skjærsten^), som vi — da nævnte tal, som 

 tidligere paapeget, ogsaa omfatter noget skjærsten — vistnok 

 med sikkerhed kan afrunde opad til 850.000 tons kis og malm, 

 muligens endog til 900.000 tons. 



Da gruben praktisk talt kan regnes at være afbygget til 

 omkring 600 m's dyb, er der for hver m vertikal afsænkning 

 i middel bleven produceret med rundt tal 1500 tons kis og 

 malm. Dersom kis- „stokkene" fortsætter med samme gjen- 

 nemsnitlige mægtighed til 1000 m's dyb, skulde gruben til 

 dette dyb i sum kunne producere omkring 1.5 mill. tons kis 

 og malm. 



') I R. B. Mertoné Co.^s tidligere gjengivne tabel (s. 262—263, forrige 

 bind) verdens samlede kobberproduktion, fra 1879 tu 1894, er under 

 „Vigsnæs" sandsynligvis ogsaa medregnet kobberindhold i kobbermalm 

 og kis, indkjøbt gjennem Vigsnæs- verket (Hemixen) fra øvrige gruber 

 i Norge, kanske ogsaa fra gruber i andre lande. 



^) 1 del skjærsten ropræsenterer omkring 5—6 dele kobbermalm. 



