124 



J. H. L. Vogt. 



holdt ifølge en ved verket foretagen beregning i sidste bud- 

 getaar i middel 5.82 7o kobber, hvorfra vi fraregner 0.65 % 

 i tab; netto kobbergehalt altsaa 5.17 "/o kobber. 100 tons i 

 gruberne udmineret gods skulde altsaa give 2.07—2.32, middel 

 2.2 tons netto udbragt Jcobher. 



En sammenligning mellem Røros og Sulitelma — landets 

 to nu næsten lige store kobberverk — kan i flere henseender 

 være af interesse. 



1. Sulitelma-feltet udmærker sig i det hele og store ved 

 ikke uvæsentlig heiere kobbergehalt, saavel i smeltemalmen 

 som i exportkisen, end Røros-feltet : 





Netto 

 udbragt 

 kobber af 

 smelte- 

 malmen. 



Exportkisens virkelige 

 kobbergebalt. 



E-øros 



Sulitelma 



5 7o 

 6.5 7o 



/No. I 3 0/, 

 Kongens gr^be | j^^^ jj ^^g o/^ 



Stykkis 4.2 ""/o kobber. 

 Finkis 3.6 7o kobber. 



Desuden er malmprocenten (udvundet malm pr. 100 dele 

 udskudt „samfængt ty") i det hele og store mindst lige- 

 saa stor ved Sulitelma som ved Røros, — grubernes netto 

 kobbergehalt altsaa i det hele og store adskillig høiere ved 

 Sulitelma end i middel for de forskjellige Røros-gruber. 



I denne forbindelse bør dog paapeges, at ved Jakobs- 

 bakkens store kistelt — utvivlsomt et af de aller største kis- 

 felt, som hidtil er paavist i vort land ■ — er kisens kobber- 

 gehalt gjennemgaaende noget lavere end ved de øvrige Su- 

 litelma-gruber; ved Jakobsbakken er grubedrift i større stil 

 forøvrigt endnu ikke paabegyndt (kun omfattende forsøgsdrift). 



2. Medens Sulitelma-feltet saaledes udmærker sig ved 

 noget høiere kobbergehalt end Røros-feltet, har det sidste til 

 gjengjæld den fordel, at dets forekomster i det hele og store 

 er noget mægtigere end ved Sulitelma. 



