Kobberets historie. 125 



Undtagelse herfra danner dog den vigtige Ny Sulitelma 

 grübe (med kobberrig kis og meget rig smeltemalm), hvor 

 mægtigheden i selve hovedlinsen gaar op til 10 — 14 m, med mid- 

 lere mægtighed, i over 50 m's horizontal længde, omkring 5 — 6 m. 

 Og ved Jakobsbakken har man hidtil kontinuerlig opfaret en 

 kisgang i 250 m's horizontal længde (fremdeles med malm i 

 skram af ort i begge retninger), med mægtighed 1 — 5.5, middel 

 2 — 2.5 m; desuden en eller flere gange paa nærliggende 

 niveauer. 



Ved Giken (med kobberrig kis) er mægtigheden derimod 

 adskillig lavere, oftest 0.5 — 1.5, middel 0.75 m, og ved Char- 

 lotte (dels med extra kobberrig smeltemalm og dels med vanlig 

 exportkis) er mægtigheden oftest kun 0.25 — 1.25, middel 0.5 m. 



Ved Sulitelma kan man, paa begge sider af Langvand, 

 anlægge et ganske stort antal grub er, nemlig foruden de oven- 

 nævnte fem ogsaa ved Hankabakken, vel ogsaa ved Furu- 

 haugen og paa endnu flere steder; det er dog tvivlsomt, om 

 kontinuiteten af de forskjellige kislinser eller kislinealer er i 

 den grad betydelig som ved Røros, hvor Muggruben er fulgt 

 i 1080 m, Storvarts i 1350 m og Kongens grübe i ikke mindre 

 end 2000 m's længde^). 



3. Som øvrige momenter af mere teknisk natur kan 

 nævnes, at Sulitelma-feltet i det hele og store snarere har 

 lavere end høiere transportomkostninger end Røros, For det 

 første koster transporten af malmen fra grub erne frem til 

 skeide- og vaskeverk samt til hytten ved Sulitelma (ved 

 forholdsvis korte tougbane) i alle fald ikke mere end ved 

 Røros. Og for det andet er transporten frem til havn ved 

 fjorden utvivlsomt lavere ved Sulitelma end ved Røros; ved 

 Sulitelma kostede saaledes transporten (inklusive reparation 

 af jernbane osv., men ikke inklusive opmudringer) fra bryg- 



^) (Tilsat ved korrekturlæsningen). Ifølge en nylig ('høsten 1895) af 

 Sulitelma- verkets adm. direktør, 0. A. Corneliussen, foretagen bereg- 

 ning har man forberedt til albygning, over de nuværende grund- 

 stoller: 



Charlotte grübe . . 50 .000 tons malm og kis 



G-iken 55.000 „ — — 



Ny Sulitelma . . . 165.000 „ — — 

 Jakobsbakken . . . 202.000 „ — — 

 (Disse tal representerer selvfølgelig ikke hele den foreliggende 

 malmmængde, men kun, hvad der er forberedt til afbygning). 



