Kobberets historie. 139 



Den sidste kolonne gjengiver det ved de norske hytter 

 producerede garkobber (eller raffinadkobber) tiladderet den 

 vægtsmængde kobber, som ved udenlandske hytter blev ud- 

 vundet af fra Norge (navnlig fra Alten, i begyndeisen af 

 1830-aarene) udført kobbermalm. 



1861— 189å. 



For tiden efter 1861 — tildels dog først for tiden efter 

 1866 — har man i den officielle statistik detailleret opgave 

 over den indenlandske produktion af garkobber (eller raffinad- 

 kobber), videre over udført exportkis, kobbermalm og skjær- 

 sten (alle tre opført under fællesrubrik) og endelig over pro- 

 duktionens størrelse ved de enkelte verk; derimod mangler 

 oftest specialopgave over, hvor meget der er exportöret af hver 

 enkelt af de tre varer, kis, kobbermalm og skjærsten; og op- 

 gave over kobbergehalterne i disse exportprodukter mangler 

 næsten fuldstændig. 



Ved den efterfølgende beregning, ved hvilken vi forsøger 

 at give oversigt over, hvor meget kobber der i virkeligheden 

 er bl even produceret (netto) af den fra Norge udførte kis, 

 kobbermalm og skjærsten — saa vi ved hertil at lægge den 

 indenlandske produktion af garkobber (eller raffinadkobber) 

 kan faa en oversigt over „Norges bidrag til den totale kobber- 

 produktion" — har jeg derfor for de fleste grub ers og verks 

 vedkommende maatte henholde mig til mit eget kjendskab til 

 kobbergehalterne ved de forskjellige verk. 



Exportkis med under omkring 1.5 % kobber (saaledes 

 kisen fra Bosmo, Varaldsøen, hovedmassen af kisen fra Ytter- 

 øen, den saakaldte no. Ill'kis fra Kongens grübe ved Røros, 

 videre kisen fra Stordøen osv.) underkastes i regelen ikke 

 nogen extraktion paa kobber og kan saaledes ved den efter- 

 følgende beregning sættes ud af betragtning ; og ved exportkis 

 med over 2.5 ^/^ kobber maa fratrækkes 0.15 — 0.25 % kobber 

 i extr aktionstab. 



