152 J. H. L. Vogt. 



maa fremhæves, at en Tcohbermalmgrube nu for at Iciinne hære 

 driften maa være rig ere paa Jcobber, end tilfældet dehøvede at være 

 i tidligere dage. 



At alligevel vor bergverksdrift paa kobber, siden begjni- 

 delsen af det store prisfald (omkring 1860), bar kunnet bold& 

 sig oppe, skyldes for en væsentlig del den omstændigbed, at 

 man i de senere decennier bar kunnet iaa afsætning for den. 

 tidligere næsten værdiløse Jcobherholdige Ms (exportkis), der paa 

 talrige steder (Vigsnæs, Sulitelma, Ytterø; Kongens grübe 

 ved Røros) optræder sammen med den egentlige kobbermalm. 



Denne export af kis, der bar været en løftestang af funda- 

 mental betydning for vore fleste kis- og kobbermalmgruber, 

 bar næsten fuldstændig forandret fysionomiet af vort lands 

 bergverksdrift paa kobber. Saaledes forsmeltedes belt frem 

 til begyndeisen af 1860-aarene al den i landet udbrudte kob- 

 bermalm ved landets egne kobberbytter (kun med en kort- 

 varig undtagelse i 1830-aarene ved Alten, før dette verk bavde 

 faaet særskilt bytte) ; efter begyndeisen af 1860-aarene derimod 

 er altid bovedmassen — over balvdelen, undertiden belt op 

 til de fire femtedele — af landets bidrag til den samlede 

 kobberproduktion bleven fremstillet metallisk ved udenlandske 

 metallurgiske anlæg (extraktionsverk) ; og kun den reste- 

 rende del er bleven ud vundet ved indenlandske bytter. 



Den ældre bergverksdrift paa kobber naaede sit maximum 

 i slutten af forrige aarhundrede, da Røros blev drevet med 

 usædvanlig stort belæg, og da fremdeles Kvikne- og Løkken- 

 verkene var i fuld drift, medens Meraker-verket (med nys 

 opdaget bovedgrube, Lillefjeld, 1760) og Foldals-verket (grund- 

 lagt 1748) var komne til som nye producenter. Overbovedet 

 produceredes i decenniet 1771 — 1780 gjennemsnitlig aarlig 

 mere metallisk kobber ved de indenlandske smeltebytter, end 

 i noget effcerfølgende decennium (dog vil denne store inden- 

 landske produktion af kobber sandsynligvis inden faa aar 

 blive overfløiet, nemlig naar Sulitelma-verket bar faaet sin 

 bessemerbytte færdig). 



Medregnes derimod det i udlandet, af udført norsk kis 

 (exportkis) og kobbermalm udvundne kobber, bar landets kob- 

 berproduktion tiltaget meget betydeligt i de senere decennier 

 (se tabelleme s. 140 og 144). 



Naar ligeledes værdien af exporteret kis og malm med- 



