I 



Kobberets liistorie. 153 



regnes, bar ogsaa produktionens værdi tiltaget ikke uvæsent- 

 ligt, fra oftest 0.2—0.3 mill. Edl. (= 0.65—1 mill. kr., naar 

 1 Rdl. omregnet til kr. 3.20), undtagelsesvis 0.3 — 0.37 mill. 

 Edl. (== 1 — 1.2 mill. kr.) i forrige aarb. og 0.75 — 1 mill. kr. 

 i den første balvdel af dette aarb. (krigens aar dog frareg- 

 nede), til fra 1.8 op til 2.8, middel noget over 2 mill. kr. i de 

 sidste tre decennier, — en værdi, som vistnok i de nærmest 

 følgende aar vil være i stigning. 



Videre bar i det bele og store, naar ogsaa belægget ved 

 kisgmberne medregnes, antallet af arbeidere tiltaget, fra om- 

 kring eller noget under 1000 mand i den første balvdel af 

 dette aarbundrede til omkring eller lidt over 1500 i de senere 

 decennier, — et tal, som vistnok ogsaa vil være stigende. 



I forbold til landets udvikling i det bele og store — 

 særlig i forbold til forøgelsen af den samlede befolkning og 

 til de fleste øvrige næringsveies opblomstring — maa dog vor 

 bergverksdrift paa kobber og kobbermalm (kis) siges at bave 

 gaaet tilbage; og nu staar beJe denne næringsvei paa meget 

 svagere fødder end tidligere, saavel fordi den bele bedrift er 

 koncentreret paa kun nogle ganske faa verk (Røros, Sulitelma, 

 Aamdal, samt nogle kisgruber), som fordi det økonomiske 

 udbytte nu er meget lavere end tidligere. 



Alligevel tør man, efter mit kjendskab til sagerne, ar- 

 beide i baabet om, at vor bergverksdrift paa kobber og 

 exportkis i de nærmest følgende decennier vil gaa frem og 

 ikke tilbage. 



Om sterrelsen af malmtilgangene og om produktionsevnen 

 ved de vigtlgste norske kis- og kobbermalmforekomster^). 



I nærværende afsnit ombandler vi kun forekomster til- 

 børende den geologiske gruppe Eøros, Foldal, Meldal, Meråker,, 



^) Det være mig her tilladt at paapege, at jeg, fra -min talrige, tildels 

 ogsaa temmelig omfattende studieophold, har et ganske godt kjend- 

 skab til de allerfleste af vort lands kobbermalm- og kisgruber; saa- 

 ledes navnlig til Røros- og Sulitelma-gruberne, Aamdal, Foldal, 

 Meråker, Ytterø. Bosmo. Vigsnæs, Varaidsøen, Froland osv. osv- 

 Af de fleste af disse forekomster har jeg leveret geologiske beskri- 

 velser; videre har jeg ved mange af dem 'ogsaa deltaget i forret" 

 ningsmæssige befaringer. — Altens, Heidalens og Kviknes graber 

 har jeg derimod ikke besøgt. 



